ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 398, 2007-05-21 11:00

סטס מיסז'ניקוב: הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז-2007.

סטס מיסז'ניקוב: לפני שנצביע על החוק אנחנו נשמע סקירה מפי מנכ"ל משרד ראש הממשלה על הפעילות סביב הנושא של שדרות.

רענן דינור: משנת 2003 הממשלה אישרה תקציבים מיוחדים לעיר שדרות וליישובי עוטף עזה בהיקף של יותר ממיליארד שקלים, כאשר עד 2005 כ-500 מיליון, ויותר מ500 מיליון בשנים 2006 ו2007.

רענן דינור: התקציב שציינתי, קרי יותר ממיליארד שקלים, איננו כולל את העלויות של הטבות מס ליחידים.

רענן דינור: הוא איננו כולל את תוכנית הממשלה בכל מה שקשור במיגון בתי תושבים.

רענן דינור: הוא אף אינו כולל את האומדנים כתוצאה מהחלטת הממשלה אתמול או מהחלטת ראש הממשלה וממלא מקום שר האוצר, לעניין פיצוי מס רכוש בגין נזק עקיף.

רענן דינור: התוכנית לחיזוק יישובי שדרות ועוטף עזה משמשת בימים אלה, קרי תוכנית 2007.

רענן דינור: היא בהיקף של 150 מיליון שקלים.

רענן דינור: היא מחולקת חצי חצי בין העיר שדרות ל4 המועצות האזוריות עוטף עזה, שאלה אותם ישובים שנמצאים בטווח של 7 קילומטרים.

רענן דינור: אתמול החליט ראש הממשלה וממלא מקום שר האוצר להביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת הגדרה של יישובי עוטף עזה בטווח 7 קילומטר כיישובים הנהנים מהגדרת קו עימות/ יישובי ספר, מה שיאפשר לממשלה לתת פיצוי עקיף בגין נזק, בין כשמדובר על היעדרויות של עובדים, בין כשמדובר בנזקים עקיפים אחרים, הכל בהתאם לעניין.

רענן דינור: כל היישובים בסביבה זכאים היום לפיצוי בגין נזק ישיר, אבל הם זכאים לפיצוי על נזק עקיף רק מרגע שהיישובים האלה מקבלים מעמד של יישובי ספר.

שי חרמש: כולם יישובי ספר, למעט שדרות.

רענן דינור: זה נכון.

רענן דינור: זה נמצא בצו הקודם.

רענן דינור: הצו היום מגדיר את הדברים גם לגבי תושבי שדרות.

רענן דינור: אנחנו בוחנים אפשרות של החלה גם לגבי אזור התעשייה הדרומי של אשקלון.

ראובן ריבלין: זה מצב מיוחד?

רענן דינור: לא.

רענן דינור: מדובר בהגדרה של יישובי ספר/ קו עימות.

רענן דינור: לגבי מצב מיוחד בעורף זה לא נותן דבר וחצי דבר בצד הפיננסי, אבל זה מאפשר בצו אלוף להסדיר נושאים שבהעדר מצב מיוחד בעורף איננו יכולים להסדיר אותם.

רענן דינור: קח למשל שני מפעלים בשדרות שיש להם מכלי אמוניה.

רענן דינור: אם לא נפעיל את הסמכות בצו אלוף יהיה לנו קושי להרחיק את הנפגע מאזור התעשייה.

רענן דינור: זה היה השיקול כדי להבטיח את היכולת של המערכת הביטחונית לפעול באזור.

ראובן ריבלין: האם הצו הזה מחייב את המפעל לעבור, או מחייב את הממשלה להעביר אותו?

רענן דינור: נכון לרגע זה, אם שאלת לגבי שני המפעלים שיש לכם מכלי אמוניה, בצו אלוף ניתן לדאוג שהמפעלים ירוקנו את האמוניה.

רענן דינור: אם לא יעשו כן, רשאי האלוף, מכוח סמכותו, לרוקן את המכלים על חשבונם, או כל הסדר שימצא לנכון על פי הכללים הקיימים בנושא הזה.

רענן דינור: מתוך התקציב הכולל, שעניינו סיוע מיוחד לתושבי שדרות ועוטף עזה, של יותר ממיליארד שקלים, 370 מיליון הם בתחום של מיגון מוסדות חינוך.

רענן דינור: אנחנו גומרים עד סוף הקיץ , עם אופציה להשלמות עד סוף חגי תשרי התשס"ח, למגן 176 מוסדות חינוך, כאשר המיגון משתנה בהתאם להגדרות.

רענן דינור: בנוסף הקציבה הממשלה סכום מיוחד של 210 מיליון שקל כחבילת מיגון ביישובים, בעיקר ביישובים שנמצאים ממש על קו הגבול, בין בתחומי הגדרות ובין בתחומי התאורה ותחזוקת המערכות.

רענן דינור: לאחרונה התעוררה בעיה בין המועצות האזוריות בצפון ובדרום אל מול פיקוד העורף בשאלה של תשלום קבוע לתחזוקה.

רענן דינור: הסוגייה הזאת הגיעה לשולחני בשבוע שעבר.

רענן דינור: אתמול סיכמתי אותה בדיון משותף עם האוצר, עם פיקוד העורף ועם כל מי שנוגע לעניין.

רענן דינור: אנחנו נוכל תוך זמן קצר להעביר לרשויות הנוגעות בדבר את התקציבים השנתיים שפיקוד העורף מעביר בנושא של תחזוקת מרכיבי ביטחון.

רענן דינור: יש הנחיות נוספות שניתנו על ידי ראש הממשלה.

רענן דינור: אחת ההנחיות היא להיערך למבצע קייטנות כולל בקיץ, שיאפשר ללא תמורה 4 שבועות לכל ילד בשדרות ועוטף עזה לשהות בקייטנה.

רענן דינור: הנחייה שנייה זאת סוגיית מתן המענה לאוכלוסייה הבוגרת באמצעות הפגה מחוץ לשטח האיום.

רענן דינור: הנחייה שלישית זה כל הנושא של רענונים שמתבצע על ידי משרד הביטחון בהיקפים משמעותיים.

רענן דינור: נכון לרגע זה יצאו משדרות 17 אןטובוסים.

רענן דינור: הכוונה להמשיך עם נושא הרענון על פי קריטריונים ובתיאום מלא עם מחלקות הרווחה ברשויות המקומיות.

רענן דינור: המועצות האזוריות התארגנו בכוחות עצמן בנושא הרענון.

רענן דינור: העובדה שהן התארגנו בכוחות עצמן לא מונע מהממשלה לסייע להן, לכן ההחלטה חלה גם על המועצות האזוריות.

קריאה: מה לגבי התעשייה?

רענן דינור: במסגרת ההחלטה על הסיוע המיוחד של 150 מיליון לשנת 2007 לשדרות וליישובי עוטף עזה, יש תקציב של משרד התמ"ת לסיוע מיוחד לתעשייה באזור האמור.

ראובן ריבלין: זה כולל ביטחון?

רענן דינור: זה לא כולל מיגון, זה לא כולל מרכיבי ביטחון, אבל בהחלט כולל סיוע מיוחד לחינוך.

ראובן ריבלין: סיוע כלכלי חברתי.

רענן דינור: נכון.

רענן דינור: זה כולל השתתפות הממשלה ב25% ארנונה.

רענן דינור: ההנחה בארנונה לא משולמת על ידי העיריות, היא משולמת על ידי הממשלה.

רענן דינור: אני יכול לתת לכם את הפירוט של ההחלטה הזאת.

שלומי בראון: אני לא שמעתי שום מילה לגבי מיגון המפעלים בשדרות.

שלומי בראון: אנחנו יושבים לא ממוגנים.

שלומי בראון: אנחנו מעסיקים אלפי עובדים באזור התעשייה.

שלומי בראון: כל הנושא הזה שלא קיבל התייחסות מגביר את רמת ההיעדרויות ורמת הפגיעה במפעלים, מגביר את הנזק העקיף.

רענן דינור: כמה שנים המפעל שלך קיים?

שלומי בראון: למעלה מ10 שנים.

רענן דינור: מי שנבנה משנת 1992 הוא בתוך התחום.

רענן דינור: כל מה ששייך למיגון היה אמור להתבצע על ידי המפעל.

רענן דינור: המפעל היה צריך להשקיע את הסכומים הנדרשים בגין המיגון.

רענן דינור: הוא גם יכול היה להביא את זה כחלק מההוצאה המוכרת להשקעות הון במרכז ההשקעות, או במסלולי המס החליפיים.

רענן דינור: אנחנו באופן טבעי עובדים לפי סדרי עדיפויות.

רענן דינור: סדר העדיפות הראשון הוא ילדים, עכשיו בתי תושבים.

רענן דינור: אינני מעריך שנקל על מפעלים שהיו צריכים לבנות את המיגון על פי חוק ועם סיוע ממשלתי.

רענן דינור: כולם מבינים שלעדיפות הזאת אנחנו צריכים להגיע בשלב הרבה יותר מאוחר, קל וחומר בהתייחס להוראות החוק לעניין בנייה.

זאב אלקין: אתה הזכרת כאן את החלטת הממשלה האחרונה לסיוע הכלכלי חברתי לשדרות בסכומים אבסולוטיים, אבל לא התייחסת להשוואה בין המרכיבים היום להחלטות הממשלה הקודמות, כמו לדוגמה סעיף הארנונה שלמיטב ידיעתי מדובר בהרעה, לא בהטבה.

זאב אלקין: מדובר על הרעה מול החלטות הממשלה הקודמות.

זאב אלקין: זה לפי עמדת עיריית שדרות שהוצגה בפנינו.

זאב אלקין: השאלה אם אתה יכול להתייחס לטענה הזאת ולסך הכל של הסל האחרון מול הסל הקודם.

זאב אלקין: שאלה שנייה, שדעתנו חלוקות לגביה מזה שנה, זאת סוגייה של מיגון מוסדות חינוך.

זאב אלקין: הנושא עלה מספר פעמים בוועדה.

זאב אלקין: הוועדה הייתה הגורם שדחף את הממשלה למיגון המרבי של מוסדות חינוך.

זאב אלקין: כאן זה היה לגבי מיגון מלא של כיתות א' עד ג'.

זאב אלקין: היה ויכוח בין הוועדה לממשלה.

זאב אלקין: המיגון החלקי בשיטה של מרחב מוגן לבתי ספר הוא בעייתי ביותר, הוא לא בדיוק מוכיח את עצמו.

שי חרמש: ההגדרה היא יישובי ספר.

שי חרמש: במרחב הכפרי נמצאים אזורי תעשייה, כמו אבשלום, כמו אזור ספירים.

שי חרמש: אלה נופלים בקטגוריה של יישוב.

שי חרמש: עד היום הם לא בפנים.

שי חרמש: שימו לב ללקונה הזאת.

שי חרמש: נמצאים שני מוסדות חינוך ציבוריים.

שי חרמש: האחד זה הישיבה בשדרות, השני ספיר, שלא נפלו בקטגוריה של מוסדות חינוך או מוסדות ציבור.

שי חרמש: צריך לתת מענה לנושא הזה.

שי חרמש: מדינת ישראל מחייבת כל גורם תעסוקתי לתת מענה למרכיב ביטחוני.

שי חרמש: אני ביקשתי לאפשר למפעלים להציג את ההשקעה כהוצאה באותה שנה.

שי חרמש: דיברתי עם בועז סופר.

שי חרמש: זאת איזו שהיא הקלה מינימאלית בתזרים.

רענן דינור: בתנאי שהם נמצאים בתוכנית מאושרת.

שי חרמש: אני מדבר על להכיר ברכיב הביטחון כהוצאה.

חיים אורון: השאלה אם יכירו בהם כאילו הם בתוכנית.

רענן דינור: התוכנית בשנים 2003,2004,2005 עמדה על 370 מיליון.

רענן דינור: התוכנית לשנים 2006,2007 גבוהה ב20% מהתוכנית שאושרה קודם לכן.

רענן דינור: זה נכון שיש הפחתה בארנונה, אבל ההפחתה בארנונה, קרי מ50% ל25% במימון ממשלתי, לא נלקחה מהיישובים אלא הוחזרה לתוכנית.

ראובן ריבלין: כמה מתוך 150 מיליון הולך לארנונה?

שי חרמש: 16.8%.

רענן צריך: אם אתה משווה תוכנית תלת שנתית לתוכנית תלת שנתית, אז 2003,2004,2005 זה 370 מיליון, כש-2006,2007,2008 זה 450 מיליון.

רענן צריך: מ370 ל450 זה בערך כ-20%.

רענן צריך: את שינוי המדרג בארנונה לא לקחנו מהתוכנית, השארנו בתוכנית.

רענן צריך: אתה באמצעות ההפחתה של 25% בהנחה לתושבים משקיע יותר דרך הרשויות.

רענן צריך: מה ההיגיון הכלכלי של זה?

רענן צריך: אתה מנתח מה הבעיה והכלי הנכון כדי להתמודד עם הבעיה.

רענן צריך: הגענו למסקנה שהרבה יותר נכון לתת סיוע ממוקד לרשויות בתחומים השונים, בין אם בחינוך, בין אם בתעשייה, בין אם בתרבות, בין אם בחקלאות.

רענן צריך: צוין קודם שאתם מכירים היטב את התוכנית.

רענן צריך: זאת הדרך הנכונה בנושא של הקצאת המשאבים.

זאב אלקין: האזרח משלם יותר.

רענן דינור: נכון, אבל כשאנחנו שואלים את השאלה של סדר עדיפות בתוך התוכנית, אז עמדת הדרג המקצועי לאחר שנומקה שזה התקציב הנכון מבחינת ניצולו.

רענן דינור: בעולם שאין מגבלות תקציב אפשר לנסח מה שרוצים, אבל בעולם של מגבלות תקציב זאת הדרך הנכונה להקצות את המשאבים.

רענן דינור: כך קבענו.

זאב אלקין: האם זאת הייתה עמדה מוסכמת עם עיריית שדרות?

רענן דינור: המועצות האזוריות, כמו גם העיר שדרות, העדיפו לא להיכנס לסוגייה הזאת.

רענן דינור: זה הוצג בממשלה , נשאלו השאלות.

רענן דינור: אלו התשובות שניתנו.

רענן דינור: הממשלה קיבלה החלטה לאשר את התוכנית כפי שהוצגה על ידי הדרג המקצועי.

רענן דינור: אשר לסוגייה של מיגון מוסדות חינוך.

רענן דינור: הסוגייה נמצאת בבג"ץ.

רענן דינור: אנחנו בנושאים האלה נתבקשנו לתת, לאורך התנהלות הבג"ץ, תשובות כאלו ואחרות.

רענן דינור: הבג"ץ קיבל את העמדה של תפישת המרחב המוגן.

רענן דינור: ראש הממשלה ביקש שאת המרחב המוגן לא נחיל על הגיל הרך, לכן שיחררנו את הילדים שהם עד כיתה ג'.

רענן דינור: כל התפישה של מרחב מוגן יוצאת מתוך ניתוח של פיקוד העורף של ניהול סיכונים, ולכן בנינו את התוכנית כפי שבנינו אותה.

זאב אלקין: פיקוד העורף יצא כנגד כל רעיון למגן את כיתות א'.

זאב אלקין: אני זוכר את נציגי פיקוד העורף נוקטים בעמדה הזאת.

רענן דינור: חבר הכנסת אלקין, אני יכול לדווח לך מה קורה אצלי.

רענן דינור: אני לא מציע לצטט דברים שפיקוד העורף לא אמר.

רענן דינור: כך או כך אנחנו מקיימים מערך שלם של התדיינויות מול הבג"ץ.

רענן דינור: הבג"ץ נוטה לקבל את עמדת הדרג המקצועי בממשלה כפי שאושרה.

רענן דינור: אנחנו בנושא קו עימות/ יישובי ספר לא הולכים יישובי אלא מרחבי.

רענן דינור: זה נתן מענה לעניין.

רענן דינור: לגבי הסוגייה של הישיבה בשדרות ומכללת ספיר.

רענן דינור: יש 2 סוגיות ששייכות למכללת ספיר.

רענן דינור: יש את סוגיית 4 מיליון השקל המפורסמת.

חיים אורון: עוד לא נגמרה?

רענן דינור: עוד לא נגמרה.

חיים אורון: אמרו לי שזה נגמר.

רענן דינור: מי שדיווח לך שזה נגמר כנראה לא היה מצוי בפרטים.

רענן דינור: נכון לאתמול זה לא נגמר.

רענן דינור: מי שרוצה להתמודד עם מכלת ספיר צריך להתמודד עם הבעיה בכללותה, לא עם הצ'ופציק של הבעיה.

רענן דינור: לגבי הישיבה בשדרות.

רענן דינור: זה מחוץ לקריטריונים.

רענן דינור: מחפשים דרך נאותה להעביר את הכסף.

רענן דינור: הבעיה היא לא תקציב אלא ההליך הנכון.

רענן דינור: אנחנו מחפשים את הפתרון לזה.

רענן דינור: נכון להיום מטפל בזה הממונה על התקציבים, מר הבר.

רענן דינור: במידה והוא יעלה חרס, שאני לא מעלה על דעתי שזה יקרה, אני אקח את זה לידיי.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות למנכ"ל משרד ראש הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא היה על סדר היום.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו אתמול בלילה ביקשנו ממנו להציג את התוכנית.

חיים אורון: מה עמדת הממשלה לגבי החוק הזה?

סטס מיסז'ניקוב: לפני 8 חודשים הגשנו הצעת חוק לסיוע לשדרות ולעוטף עזה.

סטס מיסז'ניקוב: חתומים עליה כ80 חברי כנסת.

סטס מיסז'ניקוב: הנוסח המתוקן הוקרא בעת דיון של ועדת הכספים בעיר שדרות עם כל הנהגת העיר, עם כל הגורמים הכלכליים, עם ראשי מועצות מקומיות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מביאים את זה היום להכנה לקריאה ראשונה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו סיכמנו שנצביע היום על הצעת החוק.

סטס מיסז'ניקוב: ניקח פסק זמן של שבועיים לתאם עמדות, להגיע לסיכומים ולהסכמות לגבי סעיפים בעייתיים.

סטס מיסז'ניקוב: את הנוסח המגובש, בעידוד ובתמיכה של ממשלת ישראל, נגיש לקריאה ראשונה כעבור שבועיים.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להתמקד בכמה סעיפים שהשתנו מאז שהעברנו את הצעת החוק בקריאה טרומית.

סטס מיסז'ניקוב: כל ההצעה הזאת גובשה ברוח החלטותיה של ממשלת ישראל, ברוח הדברים של חברי הכנסת ובתיאום מלא עם כל הגורמים הרלוונטיים באותם יישובים שלצורך הסיוע להם אנחנו עשינו את הצעת החוק הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אם הצעת החוק הזאת היוותה איזה שהוא זרז להחלטות של הממשלה מאתמול, דיינו.

סטס מיסז'ניקוב: אנו מגדירים בסעיף הראשון את אזור שדרות ויישובי עוטף עזה כאזור קו עימות דרומי.

סטס מיסז'ניקוב: אני שמעתי את המנכ"ל שאמר שזאת גם החלטת הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מבקשים לבטל מס מעסיקים בגובה 4% ממעסיקים של אזור קו עימות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על הפיכת האזור הזה לאזור סחר חופשי.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מבקשים להשוות את ההטבה במס להטבה של קריית שמונה, כולל תקרה של קריית שמונה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על החזרת פטור של 50% מארנונה, כפי שהיה לפני ינואר 2007.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על החזר של הלוואות דיור שיהפכו למענקים כעבור 5 שנים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על יצירת מעטפת שלמה של סיוע לעסקים קטנים ולמפעלים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על יצירת קרן לסיוע למפעלים.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי מפעלים 70%, לגבי עסקים קטנים 85%.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על תגבור של שיערי עזר לתלמידים שזקוקים לכך במקצועות חשבון, עברית ואנגלית.

סטס מיסז'ניקוב: כמובן שבגוף ההצעה גם מובא רעיון להביא את המורים מבאר שבע ומיישובים סמוכים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על תוכנית לעידוד חינוך טכנולוגי וחונכות חינם לאותם בעלי עסקים.

סטס מיסז'ניקוב: לפעמים החונכות לא פחות חשובה מאשר מימון ביניים או מימון ארוך טווח.

סטס מיסז'ניקוב: כמובן שכל מה שאמור לעיל לא יגרע מאותן הטבות שהיו עד עכשיו לאותו אזור.

סטס מיסז'ניקוב: זה הנוסח של הצעת החוק שאנחנו מביאים להכנה לקריאה ראשונה.

שרון אלון: מה שקורה היום זה שהמפעלים ריקים מעובדים.

שרון אלון: אתמול לא הגיעו 30 עובדים לקו ייצור אחד.

שרון אלון: המפעל משותק.

שרון אלון: נכון שאומרים שפיקוד העורף ייתן פיצויים, אבל עד שהפיצויים יגיעו מפעלים יקרסו וחברות יקרסו.

שרון אלון: השאלה אם אפשר להקים קרן שלאחר מכן יקזזו את הפיצויים שיגיעו על מנת שהתעשייה המסכנה הזאת תמשיך לחיות ולספק את מקורות הפרנסה למשפחות גם לאחר המקרה הזה.

שרון אלון: אם היא תתמוטט לא עשינו בזה שום דבר.

שרון אלון: עד שהחוק יעבור הכל טוב ויפה, אבל זה לוקח הרבה זמן.

ראובן ריבלין: המפעלים האלה הם מפעלים לתושבי מרחבים מוגנים?

שרון אלון: אין מרחבים מוגנים.

חיים אורון: ההגדרה של קו עימות לא מאפשרת לפצות על היעדרות של עובדים?

שגית אפיק: זה צריך להיות יישוב ספר.

שגית אפיק: שדרות היא לא יישוב ספר.

חיים אורון: קריית שמונה היא יישוב ספר?

שגית אפיק: כן.

שרון אלון: את הספקים בבנקים לא מעניין שהעובדים לא מגיעים לקו ייצור.

שרון אלון: הזמנות מתבטלות והבנקים מוציאים את הכספים.

שרון אלון: הכל צריך להמשיך ולזרום הלאה.

שרון אלון: את אף אחד לא מעניין שיש מלחמה בשדרות.

שרון אלון: בהצעת החוק מדובר רק על עסקים קטנים.

שרון אלון: המפעלים הגדולים מספקים הרבה עבודה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מציינים שם גם מפעלים.

שרון אלון: עד מחזורים של 30 מיליון.

שרון אלון: מה קורה למפעל מעל 30 מיליון?

שרון אלון: לא מגיע לו כיוון שהוא נותן תעסוקה ל150 אנשים או למשפחות?

שרון אלון: זה חייב לקבל טיפול בהצעת החוק הזאת.

אבי זיו: השטח המקורה של המפעל שלנו הוא 8500 מטר.

אבי זיו: זה בוודאות לא יכול להספיק לאותן 15 שניות מרגע יישמע "צבע אדום" ועד הגעה למקלט.

אבי זיו: יש במפעלים כמה בעיות שיכולות להיפתר בתקציב זעום ובמיידי.

אבי זיו: מדברים על חיבור המפעלים למערכות כריזה של ה"צבע האדום".

אבי זיו: אני מבין שאנשים שלא היו בשדרות ושומעים את מה שאני אומר בכלל לא מבינים על מה אני מדבר, אבל את הנושא של ה"צבע האדום" במרבית המפעלים עדיין לא שומעים.

אבי זיו: אלה דברים אלמנטריים.

אבי זיו: מדובר על השקעה של כ-10 אלפים עד 20 אלף שקל למפעל.

אבי זיו: זה לא מסודר עד לרגע זה.

אבי זיו: ניתן להביא למפעלים מקלטונים שמכילים כל אחד כ12 אנשים.

ראובן ריבלין: מה אמרו לכם בפיקוד העורף כשביקשתם את הכריזה ?

אבי זיו: חלק מהמפעלים פתרו את בעיית הכריזה אצלם בתוך המפעל, אבל החיבור בין הכריזה הכללית למקומית עדיין בעייתית.

אבי זיו: ברוב המפעלים זה עדיין לא עובד.

אבי זיו: הנושא הזה של המקלטונים.

אבי זיו: מדובר בהשקעה מזערית של כ50 אלף שקל למקלט.

אבי זיו: מדובר בשני מקלטונים לכל מפעל לא מסודר.

אבי זיו: אנשים שמגיעים לעבודה לא יודעים אם הם יחזרו הביתה.

אבי זיו: הנושא השלישי זה מיגון זכוכיות.

אבי זיו: מדובר בתקציבים זעומים של כ10 אלפים שקל למפעל כדי שהזכוכיות לא תתנפצנה על עובדי המפעלים.

אבי זיו: זה לא מורכב.

אבי זיו: הנושא הרביעי הוא הסעות עובדים.

אבי זיו: חלק נכבד מהעובדים התפנו עם המשפחות שלהם לבאר שבע או לצפון.

אבי זיו: בכדי להביא אותם לעבודה אנחנו צריכים לארגן להם הסעות.

אבי זיו: מדובר בתקציב מזערי.

אבי זיו: זה גם נושא לא מסודר.

אבי זיו: סוף כל סוף האזור הזה הוגדר כפי שהוגדר - אני שמח על כך - אבל המגבלה שלנו היא שכשהעובדים נשארים בבית הם מקבלים את שכרם מהמדינה.

אבי זיו: אין להם שום מוטיבציה להגיע למקום העבודה.

אבי זיו: למה להם להתנתק מהאישה ומהילדים ולהגיע לעבודה?

אבי זיו: מדובר בתקציב זעום.

אבי זיו: צריך להקצות 1000 שקל לעובד שמגיע למקום עבודתו בתקופה הזאת.

אבי זיו: צריך לתת בונוס.

סטס מיסז'ניקוב: את הבעייתיות שאתה מעלה ראינו בשדרות ביום חמישי.

סטס מיסז'ניקוב: במפעל הולנדיה נפל טיל בין יום חמישי לשישי.

אבי ברססט: בעקבות הביקור שלכם הגיעו מכוחות הביטחון כדי לבדוק את הכשירות.

אבי ברססט: רצו לדעת איפה יש מקלט.

אבי ברססט: אנחנו השקענו ויש לנו מקלט מסודר, אבל כשרציתי לערוך את הישיבה איתכם במרחק של 150 מטר מהמקלט אמרו לי שאין 10 שניות לרוץ למקלט וחייבים להעביר את הישיבה למקום אחר.

אבי ברססט: אצלנו במפעל מדובר על למעלה מ12 אלף מטר מרובע.

אבי ברססט: אין שום דרך להגיע למפעל הזה.

אבי ברססט: בודדים הם אלה שיכולים להגיע בזמן קריאה.

חיים אורון: כמה עובדים יש לכם?

אבי ברססט: 80 עובדים.

אבי ברססט: העניין של המקלטונים זה דבר שיכול להיפתר מחר בבוקר.

אבי ברססט: יש לנו תוכנית מיגון מסודרת.

אבי ברססט: עם 4 מקלטונים במפעל כמו שלי אנחנו מסודרים.

אבי ברססט: זה על מנת לתת לנו שקט נפשי.

אורי נעמתי: אני מברך על החוק.

אורי נעמתי: בחוק הזה יש כמה מרכיבים שהם מאוד חשובים גם בראייה העתידית.

אורי נעמתי: אנחנו עכשיו מדברים בשיא עונת הקאסמים.

אורי נעמתי: כאחד שמנהל את המועצה כבר 5 שנים תמיד יש שיא, אחרי זה יש שקט ואחרי זה עוד פעם שיא.

אורי נעמתי: המטרה שלנו היא לא רק לשרוד אלא לגדול.

אורי נעמתי: הנושא של משכנתאות ועדיפות לאנשים שבאים למועצות ולעיר מאוד חשוב.

אורי נעמתי: זה קיים בחוק.

אורי נעמתי: החוק הזה מטפל בכל הנושא הציבורי .

אורי נעמתי: אין פה כסף למועצות.

אורי נעמתי: אנחנו לא הסכמנו ונלחמנו קשות נגד הפחתת הארנונה.

אורי נעמתי: למפעלים ששורדים במציאות הקשה הזאת מגיעה הנחה בארנונה.

אורי נעמתי: אנחנו מקווים שבמשא ומתן מול כל הגורמים לא ייקחו מפה את המרכיבים החשובים.

ראובן ריבלין: ההצעה שמונחת בפנינו היא הצעה מאוד מבטיחה.

ראובן ריבלין: היא כוללת מרכיבים שהם חיוניים לקיום של האזור.

ראובן ריבלין: יש אי ודאות.

ראובן ריבלין: אנחנו לא עושים חצי עבודה אלא הצהרת כוונות.

ראובן ריבלין: זאת לא הצעת חוק, זאת הצהרת חוק, כי מה שיבוא לפנינו בקריאה ראשונה זה מה שהממשלה תסכים.

ראובן ריבלין: את מה שהממשלה מסכימה אנחנו יודעים גם היום.

ראובן ריבלין: אני לא מבין איך לא מחברים כל מקום שיש בו סכנה, בין בעבודה, בין באזור התעשייה, בין בקיבוץ, בין בעיר או במושב, למערכת הכריזה.

ראובן ריבלין: זאת החובה הראשונה של מפקדת העורף.

ראובן ריבלין: אלה הם דברים שלא מתקבלים על הדעת.

ראובן ריבלין: הצעת החוק של חבר הכנסת שי חרמש מצוינת, אבל היא תובא לקריאה ראשונה רק לאחר שיסוכם בין הממשלה לבין הוועדה מה הם המרכיבים שהם מסכימים ומה הם המרכיבים שהם לא מסכימים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מדבר על הצעת חוק מיגון?

ראובן ריבלין: על כל המרכיבים שנמצאים פה ושבסופו של דבר הממשלה תבוא ותאמר שהיא לא יכולה מבחינה תקציבית.

ראובן ריבלין: אני מציע שנודיע לממשלה ש80 חברי הכנסת שחתמו מביאים את הצעת החוק כפי שהיא, אלא אם כן הממשלה תביע את עמדתה.

ראובן ריבלין: אם היא תביע את עמדתה לגבי עניינים ששי לא מוכן להסכים להם, אנחנו נקדם את הצעת החוק שלנו עם למעלה מ50 חברי כנסת.

סטס מיסז'ניקוב: בדיון הראשון שנערך בבוקר חבר הכנסת ליצמן שאל את אנשי מכון הגנזים אם היה דרוש "דיון מהיר" על מנת שהם ישלמו משכורת לעובדים.

סטס מיסז'ניקוב: התשובה הייתה ברורה.

סטס מיסז'ניקוב: אם הצעת החוק שלנו הייתה דרושה על מנת לעודד את הממשלה לעשות את הצעדים לכיוון הנכון, דיינו.

סטס מיסז'ניקוב: אם הממשלה תכניס בתקנות שינוי בארנונה ודברים אחרים, אז אני וחבר הכנסת שי חרמש נוותר על הקרדיט.

ראובן ריבלין: תודיע לממשלה שאם תוך שבועיים היא לא מביאה הצעה ברורה שתתקבל על דעת הוועדה אנחנו נעביר את הצעת החוק הזאת.

חיים אורון: אני לא אוהב לחתום על חוקים שהמפתח הוא בידי חברי הקואליציה.

חיים אורון: אני בחרתי להיות באופוזיציה מבחירה חופשית.

חיים אורון: על החוק הזה חתמתי כי אמרתי סובב עזה, שדרות.

חיים אורון: אני אפילו לא מבקש שום טובת הנאה או הגנות על זה.

חיים אורון: אתם רוצים אותנו בשביל להגיע לפשרה עם הממשלה שלכם, כשרק מה שיוסכם עם הממשלה שלכם יבוא לכנסת.

חיים אורון: אני אפילו לא אוכל לבוא ולהגיד שאני מביא למליאה את החוק המקורי, כי אתה מחזיק אותו אצלך.

חיים אורון: אני לא במשחק הזה.

חיים אורון: אני לא עובד אצלכם.

חיים אורון: אם לא תישארו עם החוק שאני חתמתי עליו, אני אעלה את החוק שלי.

חיים אורון: אני רוצה לראות מה תעשו עם החוק שלכם, שאני חתמתי עליו, כשהוא מגיע למעלה.

חיים אורון: אני לא רוצה להיות כלי שלכם כי אתם לא מצליחים לדבר עם ראש הממשלה.

חיים אורון: בשביל זה אין לי וולבו, בשביל זה אני נשאר במיעוט.

חיים אורון: מה הבעיה הכי גדולה?

חיים אורון: שיושבים מסביב אנשים שבטוחים שמה שכתוב פה יש.

חיים אורון: אני רוצה לדווח לכם שאין.

חיים אורון: באחוזים מאוד גדולים אין.

חיים אורון: נער הייתי וגם זקנתי.

חיים אורון: ישבתי פה בהרבה מאוד דיונים ובימים לא פשוטים.

חיים אורון: אני לא מצליח להבין למה אי אפשר להביא 4 מקלטונים למפעל .

חיים אורון: אני אפילו אגיד לך איפה הם זרוקים.

חיים אורון: קחו מנוף ושימו אותם שם.

חיים אורון: חברים, יש לנו תפקידים.

חיים אורון: אם אתם רוצים אותי שותף לקרן לעסקים קטנים, לקרן לעסקים בינוניים, אני שותף איתכם.

חיים אורון: זה חוק שממשלה מגישה.

סטס מיסז'ניקוב: למה היא לא הגישה?

חיים אורון: אתה צריך להסביר לו למה הממשלה לא הגישה.

חיים אורון: הכל התערבב פה.

חיים אורון: שום שר לא אחראי, שום חבר כנסת לא אחראי על המפלגה שלו.

חיים אורון: אנחנו משחקים משחקים.

חיים אורון: אני רוצה את המשחק הזה להפסיק, כדי שהציבור ידע מי דיבר ולא קיים, מי הבטיח וינסה לקיים עם כוחות דלים, ומי מורח סיפורים.

חיים אורון: אני לא מורח סיפורים.

חיים אורון: כשהייתי נגד כמה הצעות שהממשלה הציעה אורי כעס עלי, אלון כעס עלי, אפילו ראש העיר שדרות כעס עלי.

חיים אורון: יש פה המון דברים טובים.

חיים אורון: אני מצפה בכיליון עיניים לשמוע את נציגי הממשלה, לראות איך הם סוגרים את הפער.

חיים אורון: מה שפה זה לא 370 מיליון שקלים.

עליזה כלפון: אנחנו בשם מחוז דרום מברכים על היוזמה של הצעת החוק.

עליזה כלפון: היינו רוצים להציע שינוי בשני סעיפים.

עליזה כלפון: הסעיף הראשון בקשר לשעות התגבור.

עליזה כלפון: מתוך הניסיון שלנו היינו ממליצים ששעות התגבור יהיו במהלך יום הלימודים, כי בסוף יום הלימודים כשמסיימים יש קושי לתת שעות תגבור.

עליזה כלפון: את זה אנחנו אומרים מתוך ניסיון שהשנה אנחנו מפעילים תקציב של כמעט 3 מיליון שקל של שעות תגבור בשדרות.

עליזה כלפון: אנחנו רואים שזה מתבצע במהלך יום הלימודים בצורה אפקטיבית.

עליזה כלפון: הדבר השני שאנחנו ממליצים זה לא להגדיל את המקצועות.

עליזה כלפון: אנחנו בעד זה שצריך לקדם את מקצועות היסוד, אבל לתת אפשרות של גמישות.

עליזה כלפון: הכי חשוב להיענות לצרכים של כל בית ספר ובית ספר.

סטס מיסז'ניקוב: כתוב בהצעת החוק שזה יקבע על ידי משרד החינוך.

בועז סופר: בחלק מהמקרים יש לנו בעיות שהן בעיות רוחביות.

בועז סופר: אתם מכירים את הטיעונים שלנו על הנושא של הקריטריונים.

בועז סופר: לתת הטבת מס מוגדלת לשדרות מאוד יכול להיות בעייתי, מאוד יכול להיות שלא.

בועז סופר: זה מהפאן המשפטי.

בועז סופר: מהפאן הכלכלי אנחנו מתנגדים להטבות מס ביישובים.

בועז סופר: זה לא כי אנחנו רעי לב, אלא כי אנחנו חושבים שהאפקטיביות של זה נמוכה.

בועז סופר: אני לא חושב שבמקרה של שדרות התוצאה תהיה שונה.

בועז סופר: מונחת לפתחה של הממשלה הצעת חוק שעושה סדר בנושא של הקריטריונים להטבות מס ביישובים.

בועז סופר: אני סבור שזה יכול להיות מעט בעייתי.

בועז סופר: זה לא שיש יישוב חדש שמוסיפים, אלא פשוט משנים את התוואי.

בועז סופר: לעניין הטבות במס מעסיקים.

בועז סופר: ממשלת ישראל החליטה לבטל את מס מעסיקים בירושלים.

בועז סופר: אנחנו סבורים שנכון וראוי לפעול לביטול מס מעסיקים באופן ליניארי בכל הארץ, לא בהכרח לפי אזור גיאוגרפי.

בועז סופר: אני מודה שאני מתקשה למצוא טיעונים מאוד חכמים כשמישהו בא ואומר שהממשלה החליטה לבטל לפי אזור גיאוגרפי, כשעכשיו אתה צריך להתנגד למה לתת לפי אזור גיאוגרפי.

בועז סופר: הממשלה החליטה לפי ירושלים.

בועז סופר: אנחנו סבורים שהמשך ביטול מס מעסיקים צריך להיעשות בצורה הדרגתית על פני כל הארץ.

בועז סופר: לא בטוח שנדע לבוא ולומר למה שדרות היא לפני ענף אחר.

בועז סופר: זה לא חייב לפי אזור גיאוגרפי, זה יכול להיות בתי חולים.

בועז סופר: אנחנו צריכים לדרג ולהסביר למה.

בועז סופר: לעניין של אזור סחר חופשי.

בועז סופר: מדובר בהקלה או בסבסוד עלות מעסיקים.

בועז סופר: היום באזור סחר חופשי אילת יש הטבה במס למעסיקים.

בועז סופר: אותה לא ביקשנו לבטל.

בועז סופר: ההטבה הזאת ניתנת בצורה של 20% משכר העובדים, אך לא יותר מסך המס ששולם בפועל.

בועז סופר: הבעיה היא דואלית.

בועז סופר: כ80% בעיר שדרות לא משלמים מס כי הם לא מגיעים לסף המס בגלל הזיכוי שיש במס הכנסה.

בועז סופר: בגין אותם 80% למעסיק יהיה 0.

בועז סופר: זה אומר שזה עולה מעט אבל האפקטיביות מצומצמת.

בועז סופר: נכון שזה יכול לעזור לחלק מהמפעלים שמשתכרים שכר שהוא יותר 8000 ו9000 שקלים.

שי חרמש: אותם אתה רוצה לעודד.

בועז סופר: העלות של מס מעסיקים היא כ7 מיליוני שקלים.

בועז סופר: העלות של ההטבה במס הכנסה היא כ35 מיליון.

בועז סופר: העלות של הסעיף השלישי, שזה הטבות מס למעסיקים, היא כ15 מיליון שקלים.

בועז סופר: סך כל העלויות זה 57 מיליון שקל.

בועז סופר: אנחנו סבורים שיש פה השלכות רוחב מסוימות.

בועז סופר: חלק דרמטיות, חלק לא דרמטיות.

בועז סופר: אני חושב שמוסכם שנמצא זמן לראות איך אפשר לחיות עם הדברים.

עמית לנג: מקומם של דברים כמו ארנונה, הקרן לעסקים קטנים, נושאים של הלוואות ודיור צריך להיות במסגרת של החלטות ממשלה, לא בחקיקה פרטנית.

עמית לנג: עניין הארנונה זה בין 16 ל20.

עמית לנג: קשה לנו לאמוד את הנושאים של שיקום, אבל אני יכול לומר שמהניסיון שלנו מרב ההטבות יתגלגלו לקבלנים, לא בהכרח לתושבים.

עמית לנג: זה בגלל אופי הענף.

עמית לנג: הדבר מתגלגל מיד לעלייה במחיר.

עמית לנג: לדעתנו חבל להשתמש בכלי הזה באופן הזה.

חיים אורון: אני ראיתי שבירוחם מכרו מיד את המגרשים.

עמית לנג: אני דיברתי על המחיר.

עמית לנג: גם בעניין סיוע לעסקים קטנים יש הגדלה של הערבות בהתאם לגודל המפעל.

עמית לנג: אנחנו מתנגדים לזה.

עמית לנג: יש לזה השלכות בכיוונים אחרים.

עמית לנג: הנושאים של חינוך ותגבור הם עניין של מקור תקציבי.

עמית לנג: זה יבוא מהצפון.

חיים אורון: כל התוספות פה ירדו ממקומות אחרים.

חיים אורון: אני אוסיף סעיף שאומר שכל התוספות פה מגדילות את גג תקציב המדינה.

חיים אורון: אנחנו נראה שכל החברים יצביעו על זה פה.

חיים אורון: זה הדבר היחידי שחשוב.

דלית זמיר: העמדה של הממשלה וועדת השרים הייתה להתנגד להצעת החוק.

דלית זמיר: יש כמה דברים שהם לאו דווקא כלכליים.

דלית זמיר: יש כמה בעיות משפטיות בחוק, כמו למשל הגדרה של אזור.

דלית זמיר: יש פה הגדרה של 7 קילומטר.

דלית זמיר: כתוב שבסמכות שר האוצר לקבוע ללא כל קריטריון.

ראובן ריבלין: גם בצפון זה כך.

ראובן ריבלין: יש הגדרה של מרחק ומפה.

דלית זמיר: אנחנו סבורים שבחקיקה ראשית צריך קריטריונים.

דלית זמיר: הדבר הכי חשוב זה עניין של חוק שיקים ללא כיסוי.

דלית זמיר: לא מדובר בהטבה שניתנת על ידי המדינה, אלא על פגיעה באנשים שמקבלים את השיקים.

דלית זמיר: אין פה הטבה.

דלית זמיר: צריך להבהיר את זה.

דלית זמיר: אנחנו סבורים שזאת טעות.

אבי פלדמן: צריך להבין שהנושא של עסקים קטנים מוסדר על ידי המערכת הבנקאית באמצעות מכרז שהמדינה יצאה אליו.

אבי פלדמן: אי אפשר לכפות על הבנק את התנאים שהמדינה רוצה שניתן לעסקים הקטנים.

אבי פלדמן: אם רוצים צריך להקים קרן שמתוקצבת על ידי המדינה.

אבי פלדמן: זה לא יכול להיות במסגרת של הקרן הנוכחית שמופעלת בדרך של מכרז.

אבי פלדמן: צריך להסדיר את הנושא של עסקים קטנים.

אבי פלדמן: יפה אם יעשו את זה בחקיקה.

אבי פלדמן: יש מהלכים בתוך המדינה ובהצעות פרטיות.

אבי פלדמן: זה צריך לקבל הסדר בלי שום קשר לטיפול הנקודתי.

אבי פלדמן: הטיפול הנקודתי כמו שהוא קיים היום צריך להיעשות בהחלטת ממשלה נוספת שתגדיר את התנאים שהממשלה מעמידה.

אבי פלדמן: זה לא יכול להיעשות בחקיקה.

אבי פלדמן: אי אפשר בחקיקה לכפות על הבנק לתת תנאים מסוימים.

ראובן ריבלין: אתה אומר שצריך חקיקה נפרדת.

אבי פלדמן: לנושא העסקים הקטנים בכלל.

ראובן ריבלין: תביא לנו הצעת חוק.

אבי פלדמן: בסוף תקופת המלחמה הועמדה קרן לטובת עסקים קטנים.

אבי פלדמן: היא עבדה דרך החלטת ממשלה.

אבי פלדמן: היא עבדה באופן תקציבי.

סטס מיסז'ניקוב: היא הייתה מאוד לא יעילה.

אבי פלדמן: היא העמידה כ1500 הלוואות בסך כולל של 64 מיליון שקלים.

חיים אורון: אני מבקש להוסיף להצעת החוק לקריאה ראשונה את המשפט הבא: "הוצאות שנגזרות מחוק זה יגדילו את התקציב בהתאמה".

חיים אורון: אני מבקש שיוזם החוק יהיה חבר הכנסת סלומינסקי, כדי שאני אדע שאני לא כלי בידכם.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבין שאתה רוצה לקבור את החוק.

ראובן ריבלין: אני מסכים לריישה של דבריו של חיים אורון.

ראובן ריבלין: לא שחבר הכנסת סלומינסקי לא מצוין, אבל אני חושב שאתם יכולים לעמוד מאחורי החוק.

ראובן ריבלין: שמענו את כל נציגי הממשלה כאן.

ראובן ריבלין: ממה ששמעתי מנציגי הממשלה אין דבר אחד שנמצא בחוק שהם מסכימים לו.

ראובן ריבלין: אנחנו, 80 חברי הכנסת שחתמנו, צריכים להבין שלא נוכל לקדם את החוק ואנחנו קוברים אותו אם אנחנו באים ואומרים שממשלת ישראל צריכה להסכים לכל דבר.

ראובן ריבלין: אם אתה אומר שבועיים, אני לא רואה מדוע כתנאי לשבועיים שאנחנו נותנים לא תהיה כריזה בכל מקום.

ראובן ריבלין: אלה דברים שהדעת לא סובלת שהם לא קיימים היום.

ראובן ריבלין: עברתי הפגזות במלחמת השחרור.

ראובן ריבלין: במלחמת השחרור ידענו שנצליח, ידענו איפה להתחבא, איפה להסתתר, איך לחיות.

ראובן ריבלין: החיים שם הם בלתי נסבלים.

ראובן ריבלין: אני מציע שהממשלה תעשה את כל אותם דברים שלא צריך בשבילם תקציב.

ראובן ריבלין: אנחנו נודיע לממשלה בעוד שבועיים שאנחנו מעלים את זה לקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: אם הם לא מביאים לנו דבר שאנחנו מסכימים עליו, הנוסח של החוק הזה עולה לקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: כך הממשלה תבין שאנחנו לא משחקים ולא מצהירים הצהרות, אלא מתכוונים ברצינות.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים את החוק.

ראובן ריבלין: אנחנו מבינים שהממשלה מסכימה לרובו, למרות שהיא אומרת שהיא לא, ולכן אנחנו מודיעים שבעוד שבועיים אם הממשלה לא מביאה נוסח אנחנו מעבירים את החוק הזה ומעלים אותו על שולחן הכנסת לקריאה ראשונה.

אלי אפללו: מה שאמרת הוא בחלקו נכון.

אלי אפללו: הממשלה צריכה לעשות מה שהיא צריכה לעשות.

אלי אפללו: אנחנו נקבע זמן קצר.

אלי אפללו: אני חושב שיותר טוב שנבוא יחד עם כל המשרדים שהיום אומרים לא.

אלי אפללו: אני חושב שעדיף שתהיה הסכמה, שעדיף שיהיה קונסנזוס מוחלט.

אלי אפללו: בסופו של דבר מביאים את זה להצבעה למעלה.

אלי אפללו: אני מציע לחכות שבוע, שבועיים, כאשר אם לא תהיה הסכמה יהיה לנו את החוק .

שי חרמש: הזמן קריטי.

שי חרמש: כל רגע נסגרות חנויות בשדרות.

שי חרמש: זאת תמונה נוראית.

שי חרמש: המצב שסוחרים בשדרות אומרים שהמוצרים אצלם על המדף והשיקים בבנק הוא מצב שאי אפשר להמשיך אותו.

שי חרמש: שיקולי עלות תועלת.

שי חרמש: אף אחד לא יבוא היום לשדרות אם תיתן 40% פטור ממס הכנסה.

שי חרמש: תחת פצצות אף אחד לא בא.

שי חרמש: המקסימום שישנו זה שמשם לא ילכו.

שי חרמש: אין בכלל מרכיב של הגדלת תעסוקה.

שי חרמש: במקום משיכת חבל יהיה את הקטע של עוגן.

שי חרמש: עוגן מחזיק את מה שנמצא כדי שלא יברח.

שי חרמש: אני מסכים להידברות, כי בלי הידברות לא נשיג שום דבר.

שי חרמש: בעימות פרונטאלי עם כל החבורה פה לא נשיג כלום.

שי חרמש: בועז, קצרו טווחים.

שי חרמש: תעשו מאמץ לבוא בשבוע הבא.

שי חרמש: אל תמשכו זמן, כי כל דקה שהציפיות לא מתממשות האנשים חוזרים הביתה ואומרים שהם מקבלים קדחת.

שי חרמש: עוד תריס יורד, עוד סורג יורד, עוד דלת ננעלת, עוד עסק נסגר.

שי חרמש: הזמן הוא קריטי.

שי חרמש: עוברים לילות שאי אפשר לישון.

מגלי והבה: אני נוטה להסכים עם דעתו של ג'ומס.

מגלי והבה: מה הערובה שהחוק הזה יבוא בעוד שבועיים לדיון ולהצבעה?

מגלי והבה: אני לא יודע.

מגלי והבה: למה שלא נשים עכשיו את התנאי לממשלה ולכולם?

מגלי והבה: היינו בשדרות, הצגנו את זה לראש העיר ולכל האנשים ששמעו אותנו.

מגלי והבה: עכשיו אנחנו אומרים שהממשלה תחליט.

מגלי והבה: בזה אנחנו נותנים חבל ארוך.

מגלי והבה: היו הנחות מס לצפון שנכנסו במסגרת תיקוני חוק שהממשלה התחייבה.

מגלי והבה: אמרו שלא יעבור תקציב עד שיכניסו את שני היישובים או את 4 היישובים.

מגלי והבה: אנחנו חייבים להעמיד את הממשלה במבחן.

מגלי והבה: צריכה להתקבל החלטה שהחוק הזה יעלה בעוד שבועיים, בעוד שלושה עם העלות התקציבית שתהיה.

מגלי והבה: שלא יספרו לאנשים שאין עודף תקציבי.

מגלי והבה: יש כאלה שמסתכלים בעיני התושבים של שדרות, אבל אנחנו לא מצליחים להסתכל בעיני התושבים.

מגלי והבה: אנחנו לא נוכל להביא היום לאכזבה נוספת לאותם תושבים.

זאב אלקין: אני בדעה כמו חבר כנסת מגלי, שחובתנו כוועדה להצביע על זה היום.

זאב אלקין: כך אמרנו בביקור.

זאב אלקין: אם הממשלה והקואליציה רוצים לפתור את הבעיה בעצמם, שיגישו רוויזיה, אבל הועדה היום חייבת לאשר את החוק .

חיים פיאלקוב: בסעיף 6(ד) אתם דורשים מגורים במקום.

חיים פיאלקוב: כל תוכניות הסיוע מתנים את הסיוע לא במגורים אלא בבעלות.

חיים פיאלקוב: אני מציע שנישאר צמודים לזה.

חיים פיאלקוב: מכיוון שאין כאן סכומים מאוד קשה להעריך את משמעויות ההטבה.

חיים פיאלקוב: אנחנו סבורים שרצוי במקום לתת מענק לתת השתתפות בהחזרים, מכיוון שזה כלי שהוא יעיל יותר וייתן מענה לבעיה של עלייה במחירים.

שלמה גוטמן: סעיף 8 מדבר על שיקים ללא כיסוי.

שלמה גוטמן: מי שמבצע את זה בפועל זה הבנקים המסחריים בישראל.

שלמה גוטמן: סעיף 8 קושר לסעיף 14.

שלמה גוטמן: הצורה שהבנקים המסחריים עובדים עם בנק ישראל בנושא של חוק שיקים ללא כיסוי הוא הגבלה לפי מספר חשבון.

שלמה גוטמן: להגבלה לפי מספר סניף יצטרכו היערכות.

שלמה גוטמן: החוק מאוד קשה ליישום, בעיקר עם האמירה בסעיף 14 שזה מיידי.

סטס מיסז'ניקוב: אני בטוח שהדבר הזה הוא החלק הכי פשוט.

סטס מיסז'ניקוב: לא תהיה התעקשות דווקא על הסעיף הזה.

גל לניאדו: אני מציע שבסעיף 5 יהיה מנוסח שההנחה תהיה הגבוהה שביניהן, לא בנוסף.

אריה פח: אם יתקבל הסעיף של שיקים ללא סיכוי תהיה פגיעה מאוד קשה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נדון לעומק כאשר נדון עם המשרדים לקראת קידום ההצעה הזאת לקריאה שנייה ושלישית.

סטס מיסז'ניקוב: כשיזמנו את הצעת החוק הייתי באופוזיציה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציין את העובדה הזאת כי אני לא שינתי את עורי מאז שהצטרפתי לקואליציה ומאז שהפכתי להיות יושב-ראש ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: אני עדיין חושב שהצעת החוק הזאת מאד צודקת, הכרחית ובדיוק עכשיו צריכה להתקבל.

סטס מיסז'ניקוב: אם תבדקו את הנוסח המקורי של הצעת החוק עם הנוסח הזה אתם תראו שהנוסח הזה יותר מחמיר מבחינת הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: להאשים אותי שאני לא רוצה לקדם את ההצעה הזאת או שאני רוצה להעביר את זה לחבר הכנסת סלומינסקי, שהוא ראוי מאוד, זה פשוט לא נכון.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש ממך, חבר הכנסת אורון, שתוריד את ההצעה הזאת.

ראובן ריבלין: ההצבעה שלנו היא ההצבעה הקובעת.

סטס מיסז'ניקוב: ההצבעה היום היא על הנוסח שיובא למליאה.

זאב אלקין: כמו שאתה לוקח על עצמך לתאם עם משרדי הממשלה, כך חשוב שהממשלה תודיע בקריאה ראשונה שהיא לא מתנגדת לחוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע שלפני שנעלה את זה למליאה נגיע להסדר עם הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יכול לכופף להם ידיים מבלי לשמוע את דעתם על ההצעה שלך.

חיים אורון: כשהצעתי את סלומינסקי זה לא היה מתוך אי אמון בך, אלא מתוך האבחנה שקיימת בין תפקידך כיושב ראש הוועדה ונציג הקואליציה ובין תפקידי כאיש האופוזיציה.

ראובן ריבלין: אני מבקש שאת ההצעה הזאת נעלה להצבעה בקריאה שנייה ושלישית.

חיים אורון: אוקיי, אני מוותר.

סטס מיסז'ניקוב: אני מעלה להצבעה את הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז-2007 (פ/2012), של חברי הכנסת סטס מיסז'ניקוב, שי חרמש, יורי שטרן ואחרים, עם השינוי שבמקום מצפה רמון יבוא קריית שמונה.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: בעד – פה אחד