ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 157, 2007-05-21 11:00

אופיר פינס-פז: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: על סדר היום שלנו נושא מאוד מרכזי, הצעת חוק של חבר הכנסת וקבוצת חברי כנסת.

אופיר פינס-פז: מדובר בהצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – היתר לבניית מרחב מוגן דירתי בדרך מקוצרת), התשס"ז-2007.

אופיר פינס-פז: אנחנו החלטנו לקדם את הצעת החוק הזאת ולזרז אותה, למרות שהיא לא הייתה בסדר של הצעות החוק הטרומיות נוכח מצוקת הימים האלה ומצוקת השעה.

אופיר פינס-פז: צריך לומר בצורה ברורה, שאני בטוח שכל מי שביקר בשדרות בימים האחרונים ודיבר עם תושבים הרגיש את המצוקה שהאנשים משדרים.

אופיר פינס-פז: ללא מעט מתושבי שדרות יש בעיה של מרחבים מוגנים.

אופיר פינס-פז: אני לא מדבר עכשיו על מיגון הבתים שזה פרויקט מסוג אחר לגמרי, שהדרך לטפל בו היא דרך אחרת, אני מניח.

אופיר פינס-פז: אני מדבר על האמצעים האלמנטאריים של מרחב מוגן, בין אם זה מקלט, ממ"ד או דברים מהסוג הזה.

אופיר פינס-פז: לא בכל הבתים בשדרות זה קיים.

אופיר פינס-פז: ראינו את התמונות הקשות של אנשים שמחפשים מסתור מהקסאמים בזמן ההפגזות.

אופיר פינס-פז: אנחנו גם מודעים למצב הזה, שהוא לא מצב ייחודי לשדרות ולעוטף עזה, אלא גם ליישובים רבים בצפון, כפי שהדברים באו לידי ביטוי במלחמת לבנון השנייה.

אופיר פינס-פז: לכן אני חושב שיש מקום לקדם ולזרז את הצעת החוק הזאת.

אופיר פינס-פז: לפי מיטב ידיעתי, היא עברה בקריאה טרומית בהסכמת הממשלה.

קריאה: לא, - - -

אופיר פינס-פז: אני רוצה לראות אם הייתה פה הסכמה.

אופיר פינס-פז: היועץ המשפטי של הוועדה אומר שיש הסכמה מפורשת של הממשלה.

אופיר פינס-פז: אם יש לגברתי מה לומר, אני אשמע אותה אחר כך.

אופיר פינס-פז: כמובן שזה לא אומר שיש הסכמה לנוסח המדויק של החוק, זה ברור.

אופיר פינס-פז: הסכמה זה הסכמה ברמה העקרונית שהחקיקה היא נכונה.

אופיר פינס-פז: מה הפרטים שלה?

אופיר פינס-פז: לשם כך יש ועדה, כדי ללבן את הפרטים.

אופיר פינס-פז: זה לא סוד שהליכי התכנון והבנייה בישראל הם הליכים מורכבים שלוקחים זמן רב בוועדות המקומיות, בוועדות המחוזיות ובמועצה הארצית.

אופיר פינס-פז: אלה דברים מורכבים ומסובכים.

אופיר פינס-פז: כשאנחנו מדברים על דבר מהסוג הזה, כמובן שאם נצטרך לעבוד על פי כל הנהלים הקיימים, נוכל לתת מענה לנושא המיגון והמרחבים המוגנים בעוד כמה שנים.

אופיר פינס-פז: אם רוצים לתת לזה מענה מיידי, נצטרך לחוקק, כפי שאמרתי בהסכמת הממשלה וגורמי התכנון.

אופיר פינס-פז: דיברתי אתמול עם ראש מינהל התכנון של משרד הפנים, שמאי אסיף, שאמר לי שהוא בהחלט בעד העיקרון של זירוז הליכים, אבל בדרך הוא רוצה שנדבר בוועדה, וזה מה שנעשה היום.

אופיר פינס-פז: ביקשתי מהיועצים המשפטיים של הוועדה לעבד את הצעתו של חבר הכנסת כהן על דעתו.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת כהן אמר לי אתמול בשיחת טלפון, שהוא רוצה שהנוסח הראשוני לא יהיה הנוסח הסופי, כמו שאגב מקובל.

אופיר פינס-פז: בקריאה טרומית לא צריך להביא נוסח מלא, את זה צריך לעשות בוועדה לקראת הקריאה הראשונה ולפני הקריאה השנייה והשלישית.

אופיר פינס-פז: אני אבקש מחבר הכנסת להציג את הצעת החוק שלו.

אופיר פינס-פז: לאחר מכן נשמע את היועץ המשפטי של הוועדה, שמציע לנו נוסח לדיון, ואז נקיים דיון של חברי הכנסת ושל המומחים של הממשלה והמומחים החיצוניים.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לסיים היום בהצבעה להכנה לקריאה ראשונה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לצאת עם הצעת חוק לקריאה ראשונה וגם לבקש מיושבת ראש הכנסת ומוועדת הכנסת שיאפשרו לנו - אמנם השבוע אני כבר לא רואה שזה אפשרי, אבל בשבוע הבא שאפשר יהיה - להעביר את החוק לקריאה ראשונה, כי זה חשוב.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת כהן, בבקשה.

תודה רבה, כבוד יושב הראש, חברים נכבדים, אני חושב שאין צורך להכביר במילים על הצורך בחוק ועל המצב בו אנו נתונים במדינתנו ובארצנו, לצערנו.

אופיר פינס-פז: לפניי החלטת ועדת שרים לענייני חקיקה.

אופיר פינס-פז: ברוב קולות מוחלט של שישה נגד אחד יש תמיכה בהצעת החוק הזאת.

ארז קמיניץ: סעיף לעניין היטלי השבחה, אבל נסביר אחר כך.

קריאה: כן, זה הסעיף.

חברים נכבדים, יש מצב חירום במדינת ישראל.

אם ניקח את הדרום, כרגע מדברים על שדרות ואשקלון - והלוואי שזה ייעצר כאן, כי כל הנתונים מראים שיש סכנה שהאיום יכול להגיע לקריית גת, אשדוד ולמרכז.

מנגד עומדת סכנה לצפון.

במלחמה האחרונה כמיליון תושבים ברחו למרכז.

אומרים שלאויבים שלנו יש טילים שיכולים להגיע לטווח של 250 קילומטר.

המשמעות של זה היא שכמעט כל ארץ ישראל בסכנה.

לאן נברח?

לגאיידמק אין כל כך הרבה אוהלים, אי אפשר להכניס את כל מדינת ישראל לאוהלים.

בנוסף לזה, יש סכנת רעידות מדע.

כחבר ועדת המדע, אני יודע שזה גם יכול לחזק את הבניין.

המדינה הייתה צריכה למגן את כל הדירות כדי לתת לתושבים ביטחון.

המדינה לא מסוגלת למגן הכול.

היא גם עסוקה בדברים אחרים.

אם המדינה לא נותנת ביטחון, אנחנו צריכים לומר לאזרחים שמי שרוצה להציל נפשו, יוכל לעשות זאת בדרך קצרה ופשוטה.

כחבר ועדת תכנון ובנייה לשעבר אני מכיר את הלך הרוחות בוועדות.

כשהוועדות מעוניינות, הן מוצאות מהר מאוד פתרון ונותנות רשיונות ולהפך.

אני קורא לכל היושבים בחדר הזה למצוא בעיות.

זאת לא חוכמה ליזום חוק שיישאר על הנייר.

כדי שהוא ימומש ולא יישאר כאות מתה על הנייר, יש כמה דברים שאנחנו חייבים לסגור.

קודם כל צריך לדעת כמה מטר צריך.

אופיר פינס-פז: פה כתוב עד 10 מטר מרובע.

אני הגשתי 10 מטר נטו.

עיריית חיפה לא חיכתה לפיקוד העורף ולא לחברי כנסת , אלא לבד יצרה חוק עזר.

שם מדברים אפילו על 25 מטר, כי היא יודעת את הסכנה.

בואו נתחיל עם 10 מטר מינימום נטו, כמו שהצעתי.

אם יבואו לוועדה המקומית ויצטרכו כמו בהליך רגיל הסכמת 75% מהשכנים, כפי שאני מכיר את הלך הרוחות, יש שכנים רבים שיערימו קשיים.

ברשויות המקומיות אפשר להפקיע דברים יותר פחותים.

כאן אני לא רוצה לקחת מהשכן דבר; אני רוצה לתת לו אחיזה כדי שתהיה לו אפשרות להגיש את הרשיון, גם אם אין לו רוב.

אני נותן זכות לשכן להגיש ערעור לוועדה מקומית, אם זה באמת מפריע לו.

בוועדה יושבים מומחים ניטראליים שיסננו בין התנגדות קנטרנית לבין התנגדות עניינית.

אם הם יראו שמדובר בהתנגדות עניינית, הם יקבלו אותה.

אבל בואו קודם כל נאפשר לגשת עם הבקשה, גם אם אין רוב.

יכול להיות שאפשר להתפשר גם על מינימום 50% הסכמת שכנים.

בשעת חירום מפקיעים דברים רבים.

אבל כאן אני לא מפקיע ממנו שום זכות, כי אם זו באמת הפרעה, הוועדה המקומית לא תאפשר זאת.

החוק אומר "היתר לבניית מרחב מוגן דיברתי בדרך מקוצרת".

לפעמים בוועדות מקומיות שוכבים תיקים חודשים, אני לא רוצה לומר שנים.

אנחנו צריכים לתת תאריך יעד מינימלי.

כחבר ועדת תכנון ערים לשעבר, אני יודע שיש לפעמים מצב שאם מתבצעת בבניין עבודה חריגה ללא רשיון, לא נותנים לו גישה.

מי שיודע מה זאת בנייה חריגה, פירושה שאם אתה רוצה לפתוח חלון נוסף ולא הגשת רשיון, עברת עבירה על החוק.

אין כמעט בניין שבו לא נעשתה איזו עבירה על החוק ותמיד הוועדה יכולה לדחות אותו.

אנחנו צריכים לדעת שאלה תקנות לשעת חירום ולקצוב זמן של כמה שבועות או חודש.

כל ועדה מקומית מתכנסת פעם בשבוע.

אפשר לקבוע מקסימום חודש.

תומר רוזנר: חבר הכנסת כהן ביקש מאתנו לנסח את הצעת החוק בצורה רחבה יותר ממה שהיא מופיעה בנוסח להצעת חוק הטרומית, כך שהיא תחול על כל המרחבים המוגנים לסוגיהם, כולל מרחבים מוגנים במוסדות ציבור.

תומר רוזנר: לכן אנחנו ניסחנו את הצעת החוק כך, שתנוסח הגדרה של מרחב מוגן שמפנה לחוקי ההתגוננות האזרחית להגדרות של פיקוד העורף.

תומר רוזנר: אנחנו מדברים על הוספת סעיף להליך בדרך מקוצרת, שמדבר על אישור בקשה תוך 60 יום.

תומר רוזנר: במקרה של בקשה למרחב מוגן, מבקש חבר הכנסת כהן – וכך נוסח – שגם אם הבקשה אינה תואמת את הוראות התוכנית אלא מהווה שימוש חורג או נדרשת הקלה לשם האישור הזה, עדיין תוכל הוועדה המקומית לתת את ההיתר בדרך מקוצרת, כי כיום התנאי לאישור היתר בדרך מקוצרת הוא שהבקשה תואמת במדויק הוראות תוכנית שחלה.

תומר רוזנר: הוראה נוספת מתייחסת להיטל ההשבחה שביקש חבר הכנסת כהן לפטור את המבקש מהיטל השבחה.

תומר רוזנר: בעניין הזה הממשלה ביקשה להגביל את הפטור הזה למשך שלוש שנים בלבד.

תומר רוזנר: הוספנו הוראה שכדי שהוועדה המקומית תוכל לאשר בקשות אלה, גם אם הן מהוות סטייה מתוכנית, שהבנייה הנוספת הזאת לא תיחשב סטייה ניכרת מתוכנית.

שירה ברנד: אני קודם כל רוצה להתנצל בשם מנהל מינהל התכנון, שדווקא חשב שהדיון מאוד מאוד חשוב ורצה להשתתף בו, אבל לא יכול היה להגיע, בגלל ההתראה הקצרה והעובדה שהוא הוזמן לדיון אחר.

שירה ברנד: הוא ביקש להתנצל בשמו.

שירה ברנד: אני שוחחתי ארוכות עם חבר הכנסת כהן בעניין הזה.

שירה ברנד: אני אסביר את עמדתנו, כפי שגם בגינה הגענו להסכמה בממשלה.

שירה ברנד: כרגע במסגרת פרק ה' 2 ניתן לתת בהליך רישוי בדרך מקוצרת כל בקשה להיתר של בנייה למגורים התואמות את הוראות החוק והתקנות, כך שממילא ככל שממ"ד או מרחב מוגן דירתי הוא חלק מבניין למגורים, הוא ממילא נמצא כבר היום – לא צריך את התיקון לחוק – במסלול.

יעקב מרגי: ברשות, לא בחובה, אם הוועדה מצאה לנכון.

שירה ברנד: זה נכון לגבי כל המסלול.

שירה ברנד: המחוקק קבע שכל בקשה להיתר לבנייה למגורים בדרך מקוצרת.

שירה ברנד: זה אומר שתוך 60 יום יש לתת החלטה.

שירה ברנד: זה לא תיקון לחוק, זה כבר מה שכתוב אצלכם בהצעה בסעיף א'.

שירה ברנד: מכיוון שממ"ד הוא חלק מהבנייה למגורים, לא צריך תיקון לחוק מפורש לצורך העניין, מכיוון שהממ"ד - - -

אופיר פינס-פז: אבל ממ"ד הוא חלק מבנייה למגורים רק משנה מסוימת.

שירה ברנד: על כל בקשה ממילא חל החוק מהיום ואילך.

אופיר פינס-פז: ואם אני רוצה עכשיו להוסיף ממ"ד בבית משנת 1956?

שירה ברנד: זה לא משנה.

שירה ברנד: ברגע שזו בנייה למגורים, זה במסלול הרישוי המקוצר, ולכן לא מצאנו טעם להגיד מה שכבר ממילא כתוב.

שירה ברנד: שטח הממ"ד כבר כיום נקבע במסגרת תקנות ההתגוננות האזרחית, שפיקוד העורף ומשרד הביטחון מתקין, לא משרד הפנים ולא חוק התכנון והבנייה, אבל בחוק התכנון והבנייה נקבע בתקנות חישוב השטחים, שבנייה שהיא לצורך ביטחון ובטיחות - והם מפנים למרחב מוגן דירתי כהגדרתו בתקנות ההתגוננות האזרחית - לא באה במניין השטחים העיקריים, אלא במניין שטחי השירות, אבל במקום שאין, היא לא באה במניין השטחים בכלל.

שירה ברנד: זאת אומרת שכבר היום הממ"ד איננו נכלל במסגרת מניין השטחים במקום שהתוכנית לא קובעת שטח לכלל, כך שגם בעניין הזה אין צורך לקבוע הוראה מפורשת בחוק.

כמה מטר?

שירה ברנד: אנחנו נותנים את גודל הממ"ד שנקבע בתקנות ההתגוננות האזרחית.

שירה ברנד: לפי התקנות כיום, גודל הממ"ד שקבוע ההתגוננות האזרחית הוא מינימום חמישה מטר נטו, כאשר יש מגבלות אחרות באזורי קו קדמי ואחורי, אבל ברוב חלקי מדינת ישראל זה חמישה מטר מרובע נטו, כאשר בתקנות חישוב השטחים אנחנו מוסיפים למטראז' הזה את שטח הקירות, כשסך הכול מגיע ל-7.5 מטרים.

יעקב מרגי: ואם אין אחוזי בנייה?

שירה ברנד: זה לא בא במניין השטחים.

שירה ברנד: בעקבות מלחמת לבנון השנייה, אנחנו מנהלים משא ומתן ארוך מול פיקוד העורף מתוך מגמה להגדיל את שטח הממ"ד המינימאלי בתקנות פיקוד העורף, ואכן התבשרנו על ידי פיקוד העורף בשבוע שעבר, שהם מפיצים תקנות מתוקנות.

שירה ברנד: בכל מקרה, בתקנות המורחבות שלהם – שהבנתי שהן עומדות להיות מופצות במהלך שבוע הבא - מדובר על תשעה מטר מרובע נטו, כאשר ברוטו זה כמעט 12 מטרים.

שירה ברנד: העיקרון של מינהל התכנון במשרד הפנים היה להצמיד את שטח הממ"ד לגודל חדר מינימאלי.

שירה ברנד: מכיוון שהתקנות קובעות גודל חדר מינימאלי ומכיוון שאנחנו מצפים שאנשים יישבו בחדר הזה, ההיגיון אומר זאת לגבי השטח.

אופיר פינס-פז: אני מציע שגם פה זה יהיה תשעה מטר.

שירה ברנד: אבל אני רציתי להציע לאדוני את ההמשך.

שירה ברנד: במקום לקבוע את זה בחקיקה ראשית, אנחנו בכל זאת ממליצים שתישאר מתכונתו הנוכחית, כאשר התקנות ממילא מגדירות שהשטח הזה לא בא במניין השטחים, ואני אסביר גם למה – מכיוון שמדובר בשטח מינימום.

שירה ברנד: אם נקבע בחוק שממ"ד של 10 מטר מרובע בא בהליך רישוי מקוצר, כשיבוא משה עם ממ"ד של 15 מטר מרובע, כי הוא רוצה ממ"ד גדול יותר, הוא כבר לא יהיה בהליך רישוי מקוצר, כי זה נקבע רק לגבי ממ"ד של 10 מטר מרובע.

שירה ברנד: המסכן כבר יצטרך לעבור בהליך הארוך, כי החוק קבע רק 10 מטרים.

אופיר פינס-פז: למה לקבוע 10 מטר כמינימום?

שירה ברנד: 10 מטר מרובע זה מה שנקבע בברוטו ותשעה מטר מרובע נטו – אז התשעה מטר מרובע הוא יותר גדול.

אני מדבר על 10 מטר נטו.

אופיר פינס-פז: נקבע תשעה מטר נטו אבל כמינימום.

שירה ברנד: זה נקבע כמינימום.

אופיר פינס-פז: אז מה הבעיה?

שירה ברנד: אז הוא יצטרך להגיע למסלול אחר.

שירה ברנד: ברגע שנקבע שהיתר לבנייה – בכל מקרה, גם אם לא נקבע את זה בחוק, זה כבר ממילא במסלול הזה, כי זו בנייה למגורים ובכל מקרה הוא נכנס למסלול הזה.

שירה ברנד: אם נגדיר שטח מסיבה כלשהי, שאני לא מצליחה להבין אותה - - -

אופיר פינס-פז: בואו נעצור רגע, כי אני רוצה לראות אם אני מבין.

שירה ברנד: אני טוענת שהסעיפים האלה בחקיקה הראשית מיותרים.

שירה ברנד: אנחנו הסכמנו בוועדת השרים לסעיף 2 במתכונתו הקודמת, שדיבר על היטל השבחה.

שירה ברנד: מכיוון שמקודם אמרתי שמרבית הממ"דים בכלל לא באים במניין השטחים, ממילא גם אי אפשר לגבות עליהם היטלי השבחה.

שירה ברנד: גם כאשר גובים היטל השבחה, הוא היטל השבחה מאוד נמוך; מה גם שניתן פטור מהיטל השבחה עד 140 מטר.

אני מדבר גם על אגרות בנייה ועל כל היטלי ההשבחה.

אני רוצה להרחיב את זה גם לאגרות בנייה, כי היטל השבחה אין הרבה.

שירה ברנד: אגרת הבנייה היא כל כך מינימאלית במקרה הזה.

יעל כהן: בסדר, המדינה הייתה צריכה לממן את זה, אז מינימום זה לא לגבות.

שירה ברנד: נתחיל עם היטל השבחה, ואחר כך נגיע לאגרות הבנייה, כי זה העניין שעולה עכשיו.

שירה ברנד: מכיוון שמדובר במקרים כל כך חריגים שמי שכבר מרחיב את דירתו יותר מ-140 מטר וגם לפי מה שבדקנו הן עם יושב ראש מועצת השמאים והן עם רשויות נבחרות מדגמיות בצפון, בדרום ובמרכז הארץ, בשגרה לא גובים היטלי השבחה, אבל על מנת שנהיה בטוחים שאכן יבנו את הממ"דים ובמהרה, חשבנו שכתמריץ באמת אפשר לתת פטור כהוראת שעה לשלוש שנים.

שירה ברנד: הרי המטרה היא שלא יבנו בעוד 10 שנים את הממ"ד, אלא עכשיו.

יעקב מרגי: את מרצה חצי שעה למה החוק מיותר.

יעקב מרגי: אם לא גובים היטל השבחה, למה פה כן?

שירה ברנד: אני מסביר מה המקרה הנדיר שבו גובים.

יעקב מרגי: לא הייתי רוצה להכניס את זה לחוק, כי אחר כך בעוד שלוש שנים אצטרך להתחנן על נפשי כדי לקבל אתה פטור.

יעקב מרגי: אם עכשיו לא גובים, עזבו את זה כך.

שירה ברנד: במקרה הנדיר שבו הדירה כל כך גדולה, יתכן שבמקרים האלה כן גובים.

שירה ברנד: לכן היינו מוכנים במקרים האלה בהוראת שעה כתמריץ לבניית הממ"דים מחר בבוקר ולא בעתיד הרחוק – הרי הרעיון הוא למיגון עכשיו - להעביר את הפטור לגבי האגרות.

גברת ברנד, אני חושב ששוחחנו די ארוכות.

מדי יום מתברר יותר ויותר הצורך של זה.

גם מה שהגדלתם זה אחרי ששישה, שבעה חודשים ישבתי עם פיקוד העורף ועם מינהל התכנון.

הסברתי שאנחנו צריכים לעשות מהחוק הזה רעש גדול, כדי שהציבור יהיה מודע לכך שיש לו אפשרות לרוץ ולעשות את זה.

הייתי מציע שהמדינה תצא עם פרסומת שתאמר שהיא לא יכולה לשלם, אבל תושבים שיש להם אפשרות להציל נפשם, שיבנו ממדים.

אנחנו חייבים להכניס את זה לחוק.

אני רוצה לכתוב שם תאריך יעד.

חייבים ולא רשאים לתת לו ממ"ד.

גם אם בוצע בבניין דבר חריג, צריך להתמקד בתכל'ס ולאפשר בניית ממ"ד.

אם נצטרך 75% הסכמת שכנים, יעברו כמה שנים עד שתתקבל הסכמה כזאת.

שירה ברנד: האגרה שנקבעה על תוספת הבנייה הזאת היא 27 שקלים למטר כפול 10 מטר, כלומר אנחנו מדברים על 270 שקלים.

שירה ברנד: זה גובה האגרה היום בחוק לגבי תוספת בנייה של 10 מטרים.

שירה ברנד: אני לא חושבת שזה סכום משמעותי, מה גם שעלות בניית הממ"דים מאוד יקרה.

שירה ברנד: לא ה-270 שקלים יושיעו את המבקש.

אופיר פינס-פז: גם לא את הממשלה.

שירה ברנד: גם לא את הממשלה, אני מסכימה.

שירה ברנד: כבר קבעו היום בחוק שתוספת השטחים הללו איננה נחשבת כהקלה.

שירה ברנד: זאת תוספת שטח קבועה בסעיף 151, ולכן אין צורך גם את העניין הזה לחזור ולציין, מכיוון שהדברים כבר כתובים בחוק.

אופיר פינס-פז: היועץ המשפטי ישיב לך ונפתח את הדיון.

תומר רוזנר: כפי שביקש חבר הכנסת כהן, ההצעה הזאת מתייחסת לא רק למרחבים דירתיים, אלא בנוסח המוצע כאן היא גם מתייחסת למבנים שאינם מיועדים למגורים, כגון: מפעלים, מוסדות ציבור ומבני תעשייה.

תומר רוזנר: כפי שאתם זוכרים, במלחמה האחרונה הייתה בעיה של אנשים במקומות העבודה.

שירה ברנד: זה לא מה שעמד לפנינו, ולכן לא יכולתי להשיב.

תומר רוזנר: לגבי מה שאמר חבר הכנסת כהן לגבי הסכמת השכנים וכו', צריך להפריד בין הנושא התכנוני לנושא הקנייני.

תומר רוזנר: אנחנו מדברים כאן בנושא התכנוני.

תומר רוזנר: אין מניעה שכמובן בהצעת החוק הזאת ייכלל תיקון עקיף לחוק המקרקעין, שעניינו שינוי בנושא הסכמת השכנים.

תומר רוזנר: יש פה סוגיה חוקתית של פגיעה בזכות הקניין, שצריך לדון בה בכובד ראש.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא ניכנס לזה.

תומר רוזנר: אני מציע להכניס את זה בדברי ההסבר כאיזשהו נושא שהוועדה תדון בו.

אחרת לא ייצא מהחוק דבר.

אם 75% לא יחתמו, החוק יישאר על הנייר.

יעקב מרגי: אני מייד אפתור את הבעיה בעניין הזה.

תומר רוזנר: לגבי אגרות הבנייה, אם הוועדה תחליט, אנחנו נוסיף את זה לנוסח.

תומר רוזנר: מדובר על פטור מאגרות בנייה.

אופיר פינס-פז: 270 שקלים?

תומר רוזנר: זה יותר.

דוד אזולאי: אדוני יושב הראש, אני קודם כל רוצה לברך את חבר הכנסת על הצעת החוק שלו.

דוד אזולאי: אני חושב שכל דבר בעתו - מה טוב.

דוד אזולאי: אני חושב שאין עיתוי טוב מזה כדי להביא את הצעת החוק.

דוד אזולאי: אני עוד יותר מברך את יושב הראש שהחליט בכל זאת להביא את העניין להצבעה היום.

דוד אזולאי: זה מעיד על חשיבות העניין.

דוד אזולאי: אני מבקש מיושב הראש לא לחזור בו מההחלטה הזאת, כך שבכל מקרה היום תהיה הצבעה, למרות מה שנאמר פה על ידי נציגת משרד הפנים שהצעת החוק של מיותרת לכאורה.

אופיר פינס-פז: היא לא אמרה שהיא מיותרת, אלא שיש בה חלקים שהיא מעדיפה אותם בתקנות ולא בחקיקה הראשית.

דוד אזולאי: אני מציע שלמרות מה שנאמר פה, נמשיך להתקדם בחקיקה, כי זה חשוב.

דוד אזולאי: חבר הכנסת , עלתה ההצעה לגבי השכנים.

דוד אזולאי: על פי החוק היום, חובה ש-75% מהשכנים יתנו את הסכמתם לבנייה הנוספת.

דוד אזולאי: יש לי הצעת חוק שהונחה כבר במרץ, שאומרת שבמקרה של ממ"ד נסתפק רק ב-50% הסכמה.

דוד אזולאי: אני כבר מבקש להעלות אותה בשבוע הבא.

אופיר פינס-פז: אל תעלה אותה, אנחנו יכולים להכניס אותה.

בואו נאחד אותה.

דוד אזולאי: השאלה היא האם אפשר לעשות את זה לפני שזה יעבור למליאה.

ארז קמיניץ: ראשית, אני רוצה להתייחס לעניין הסכמת שכנים.

ארז קמיניץ: הסכמת שכנים היא נושא של דיני קניין, שאיני יודע האם הוא שייך לוועדה הזאת או לוועדת חוקה, חוק ומשפט.

ארז קמיניץ: כפי שאמר היועץ המשפטי של הוועדה, עניין הסכמת שכנים קשור לזכויות הקניין וגם מעמדם כזכות חוקתית.

ארז קמיניץ: יש הוראות בחוק המקרקעין שנוגעות בהרחבות, ואנחנו מדברים פה על הרחבות, הקשורות להסכמות שכנים, ויש שם איזונים מאוד עדינים שנעשים בזכויות הקניין.

ארז קמיניץ: צריך לזכור שבעת שאנחנו מרחיבים, אנחנו משתלטים על זכויות קניין של אחר.

אופיר פינס-פז: אבל מה העמדה שלך?

ארז קמיניץ: ההצעה הזאת הוגשה כהצעה פרטית - אני גם דיברתי עם חבר הכנסת המציע.

ארז קמיניץ: אני מבין שההצעה הפרטית הזאת הונחה כבר על שולחן הכנסת, אבל הממשלה טרם דנה בה.

ארז קמיניץ: מי שאחראי על נושא הקניין אצלנו זה לא אני, אבל אני כבר יכול לומר שאגב למשל תמ"א 38 וההיערכות החקיקתית שנעשית כדי להטמיע את התמ"א הזאת בציבור, נעשה דיון ארוך ומייגע, שנעשו בו כל האיזונים הנדרשים.

ארז קמיניץ: יש שם איזון מאוד עדין, שגם הוא מתבסס על 75%.

זה באמת מאוד עדין, וזה נשאר עדין, ותמ"א 38 נשארה במגירה.

ארז קמיניץ: לא, תמ"א 38 עד לתיקונים החקיקתיים שעכשיו מבקשים לעשות היא אולי במגרה, אבל עכשיו אנחנו יוצאים עם רפורמה משולבת.

אופיר פינס-פז: אני בטוח שהוועדה הזאת תתבקש על ידי הממשלה מייד אחרי רעידת האדמה הבאה לייצר דיון דחוף בסוגיה הזאת.

ארז קמיניץ: אולי אפשר לדון בהסכמות שנקבעו לעניין תמ"א 38 גם כאן, אבל אני לא רואה שום דרך להעלות את הדיון בשאלת ההסכמות, בשאלה החוקתית הזאת, אגב הדיון בהצעת החוק שמונחת כאן.

אפשר להכניס הכל בפנים.

ארז קמיניץ: אי אפשר, משום שצריך לעשות דיון מסודר גם אצלנו לעניין שאלת ההסכמות.

אופיר פינס-פז: אני יודע שזאת זכות חוקתית, למרות שאני חושב שהעניין החוקתי וחוקי היסוד יצרו כאן עיוות מאוד קשה לטובת הנושא הקנייני לעומת זכויות חברתיות אחרות.

ארז קמיניץ: חוקי יסוד אחרים.

אופיר פינס-פז: ואם נעביר את החוק הזה ברוב של 61?

אופיר פינס-פז: זה פותר את העניין החוקתי.

תומר רוזנר: בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו לא מצוינת פסקת התגברות כמו שמצוינת בחוק יסוד: חופש העיסוק.

איך אנחנו מפקיעים מאנשים דברים יותר שוליים?

ארז קמיניץ: אני אענה על ההפקעה.

ארז קמיניץ: את ההפקעה עושה הרשות.

ארז קמיניץ: ההסכמה שאתה מבקש זה אזרח מול אזרח.

לא, הרשות הזאת עושה את זה.

ארז קמיניץ: מה פתאום, אתה מבקש הסכמה.

ארז קמיניץ: זה דיון אחר לגמרי, זה לא הדיון של הצעת החוק הזאת.

ארז קמיניץ: זה דיון בהצעת חוק אחרת.

ארז קמיניץ: אם רוצים לעשות את זה, צריך לעשות את זה בצורה מסודרת ובמקום הנכון, ואני מדגיש שאין עמדת ממשלה וזה גם לא עלה לקריאה טרומית.

אופיר פינס-פז: אומר היועץ המשפטי שאם נכניס את זה לדברי ההסבר, אפשר יהיה לדון בזה בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.

אופיר פינס-פז: הרי אנחנו רוצים לטפל בנושאים בכפוף לאילוצים, נכון?

אופיר פינס-פז: אני כבר דן באיזשהו נושא.

אופיר פינס-פז: אתה שייך למשרד המשפטים, אתה לא ממדינה אחרת.

אופיר פינס-פז: אני כבר דן בנושא, אז אני שואל אותך ברצינות, האם לא ראוי לקיים בו דיון מלא.

אופיר פינס-פז: אני לא דן בזה כרגע, אני לא מכריע כרגע, אלא נותן לממשלה שבועיים, שלושה שבועות, עד הקריאה השנייה והשלישית להתכנס ולדון בזה.

אופיר פינס-פז: במה צריך לדון?

אופיר פינס-פז: לא בביטול מספר החתימות, אלא בהורדת מספר החתימות מ-75% ל-50% בנושא ממ"ד.

דוד אזולאי: אפשר גם להביא את זה בקריאה טרומית ואז לאחד את זה.

דוד אזולאי: אני כבר מבקש להעלות את זה בשבוע הבא.

אופיר פינס-פז: לא ממני אתה צריך לבקש, אלא מהסיעה שלך.

דוד אזולאי: אני כבר מבקש שיבוא בשבוע הבא, ואז אנחנו נאחד את זה פה.

ארז קמיניץ: נאמר פה משהו על עניין עבירות בנייה.

ארז קמיניץ: כעמדת משרד המשפטים, העניין הזה לחלוטין לא על הפרק.

אופיר פינס-פז: חברים, אני מבקש שנקיים דיון קצר, כי ההסכמות בינינו גדולות.

מגלי והבה: מכיוון שקלעת לדעת גדולים, שאתה רוצה לעבור להצבעה, אנחנו מודים לחבר הכנסת כהן.

מגלי והבה: לדעתי, אסור לנו לסרבל את הצעת החוק.

מגלי והבה: בואו נצביע ונתקדם, כי כפי שאמר יושב הראש, זה צו השעה.

מגלי והבה: כאחד שהיה עם יושב הראש בביקור בשדרות, בואו נצביע ונתקדם.

אורי אריאל: ראשית, אני רוצה לברך את חבר הכנסת כהן.

אורי אריאל: איך אמר יושב הראש, למה אני לא חשבתי על זה?

אורי אריאל: זה מתבקש.

אורי אריאל: הייתי אתמול בשדרות בלילה.

אורי אריאל: הגעתי כמה דקות אחרי נפילה.

אורי אריאל: דרך אגב, מי שלא מכיר את זה, לפנינו רסיס לא גדול שלקחתי משם.

אורי אריאל: אנשים מתחננים לחוק הזה.

אורי אריאל: הם לא יודעים לבטא את זה בחוק.

אורי אריאל: שנית, אני אומר לחברי הכנסת פה לא כחברי ועדת הפנים והגנת הסביבה, שצריך להעמיד מימון לעניין.

אורי אריאל: מימון לא חייב להיות מענק, זה יכול להיות משכנתא ל-20 שנה בלי ריבית גבוהה.

בינתיים אתה רואה שתוקעים מקלות בגלגלים.

אורי אריאל: בואו נאמר שיש אפשרות חוקית, אבל אדם גם צריך כסף לבנות.

אורי אריאל: אנשים אומרים שהם לא מבקשים מענקים וטובות, אלא מימון שיוכלו להחזירו לאורך זמן כדי שיוכלו לבנות את הממ"ד.

אורי אריאל: בלי זה עשינו רק חצי עבודה.

אהוד ענבר: יש פה עוד כמה בעיות.

אהוד ענבר: מה קורה עם קו בניין?

אהוד ענבר: מה קורה עם קו בניין של שכנים?

אהוד ענבר: אם אתה גולש מה-2.70 מטר שמותר בחריגה הקלה, מה קורה?

אהוד ענבר: אתה מדבר על 75% מהשכנים באותו בית.

אופיר פינס-פז: הדיון הוא לא על ה-75%.

אופיר פינס-פז: אהוד ענבר: השכנים בבית הסכימו, אבל מה אם גלשת ל-2.70 מטר?

אופיר פינס-פז: אני לא מדבר על זה עכשיו.

אהוד ענבר: אלה נקודות שצריכים לחשוב עליהן.

אופיר פינס-פז: כרגע זה 75%.

אהוד ענבר: מה קרה עם השכנים בבית השני, כשאתה מתקרב אליהם בפחות מ-2.70 מטר?

אהוד ענבר: צריך גם הסכמה שלהם.

דוד אזולאי: אתה נציג השלטון המקומי או נציג הממשלה?

יואב אורן: אני יואב אורן מכפר יהושע.

אופיר פינס-פז: כל הכבוד שבאת.

יואב אורן: אני בא מאזור שנקרא עוטף רמת דוד.

יואב אורן: אתם יודעים, מה זה אומר.

יואב אורן: חבר הכנסת הנכבד דיבר על מענקים.

יואב אורן: ניסיתי לפעול ביוזמתי אחרי שראיתי שמשרד האוצר, במיוחד אדם בשם הראל בלינדה, אטום כמו קיר של ממ"ד.

יואב אורן: הנושא הזה מהווה מכשלה עבור עשרות אלפי משפחות.

יואב אורן: אתם יודעים מה העלות של חדר ביטחון וממ"ד.

יואב אורן: חייבים לעשות איזושהי פעולה שתאפשר בצורה מיידית, אבל מיידית, לכל מי שרוצה להגיש את "התיק הוורוד" לוועדת תכנון ובנייה לאישור, לממש את זה הלכה למעשה לבנייה.

יואב אורן: בקיבוצים יש בעיה עוד יותר קשה מאשר במושבים.

יואב אורן: יש הרבה מאוד בתים כאלה שאין להם אפשרות להרים את זה, כי התקציב שמקבלים חברי הקיבוצים קטן מאוד והקיבוצים עצמם מפחדים להגיש בקשה.

יואב אורן: מוכרחים לפתור את העניין הזה.

יואב אורן: יש הרבה מאוד משפחות עם בעיות, שאנשים מתביישים לדבר עליהן, כמו: התקפי חרדה ופגיעות נפשיות קשות שיש להם השלכות קשות שחייבים לתת עליהן את הדעת.

אופיר פינס-פז: נמצא פה נציג ממשרד הבינוי והשיכון?

אופיר פינס-פז: מה קורה בקיבוצים?

אופיר פינס-פז: הרי זו הייתה בנייה של המדינה, משרד הבינוי והשיכון, האגף לבנייה כפרית.

יוסי רזי: הוא בנה בנייה תקציבית לפני הרבה שנים, כשעוד הייתי שם.

יוסי רזי: בשנים האחרונות זה פחת.

אופיר פינס-פז: ואיך לקיבוצניקים תהיה אפשרות לעשות זאת?

יוסי רזי: אפשר לבדוק את זה אחד מול אחד.

אופיר פינס-פז: אתה מוכן לבדוק את זה?

יוסי רזי: אני אבדוק מולו למה הייתה הכוונה שלו.

אופיר פינס-פז: אני מבין מה כוונתו.

אופיר פינס-פז: אני מבין שבהרבה מאוד בתים בקיבוצים אין ממ"דים וגם לא יהיו.

אופיר פינס-פז: אני שואל איפה הממשלה.

יוסי רזי: השאלה הייתה גם תקציבית.

אורי אריאל: הממ"דים הם דבר חשוב, גם בקיבוץ, אבל הירי על אזור רמת דוד הוא ירי ארוך, זאת אומרת שיש זמן להגיע למקלטים ציבוריים.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא מדברים כעת על רמת דוד.

אורי אריאל: בקיבוצים בעוטף עזה מדובר על 20 שניות שם התחילו את הטיפול.

אורי אריאל: בנחל עוז, למשל, פואד טיפל.

אופיר פינס-פז: אני שואל על כל קיבוצי הצפון, שבהם אין היום ממ"דים לפי דעתי בהרבה מקומות.

אופיר פינס-פז: מדובר בבתים ישנים, ולכן אני גם לא רואה מי יבנה את הממ"דים.

יוסי רזי: היו מיגונים שונים בקווים שליד הגבול הצפוני עצמו, אני לא זוכר שדווקא ליד רמת דוד.

יוסי רזי: בדרום יש גם כוונה כרגע למגן במועצה האזורית.

אופיר פינס-פז: את זה אני יודע, זה משהו אחר.

רסן טריף: ראשית, אני רוצה לברך על עידוד בניית ממ"דים, אבל זה מכניס אותנו ללחץ זמנים.

רסן טריף: יש לנו 11 מהנדסים בכל המדינה שמאשרים זאת.

רסן טריף: יש פה תוספת עלות או של כוח אדם או של שעות נוספות, שכרגע משרד הביטחון לא יכול לעמוד בה.

אופיר פינס-פז: מאיפה אתה יודע שמשרד הביטחון לא יכול לעמוד בזה?

רסן טריף: אלה אזרחים עובדי צה"ל, לא לובשי מדים.

רסן טריף: חשוב לי להסב את תשומת ליבם של החברים פה, שההטבות בהצעה לא סותרות את ההטבות שניתנות במסגרת תמ"א 38.

רסן טריף: יש הרבה בניינים שיש להם כבר מקלטים, כך שמבחינה חוקית הם קיימו את חובתם.

רסן טריף: יש פה סתירה בין הדברים, כי כבר יש להם מיגון.

אופיר פינס-פז: זאת שאלה.

אופיר פינס-פז: האם כשיש מיגון ומקלט בבניין - הרי אנחנו לא רוצים סתם לתת הטבה - אנחנו גם מאפשרים בניית ממ"ד?

כן.

אופיר פינס-פז: התשובה היא כן, אפשר ממ"ד ומקלט.

דוד אזולאי: השאלה מה קורה בבית שיש בו ממ"ד ורוצים עוד אחד.

אמיר וייס: המשרד תומך בהצעת החוק.

אמיר וייס: יש לנו בקשה אחת - להגביל את ההיתר מבחינת זמן ומבחינת - - -

אופיר פינס-פז: אתה רוצה שזאת תהיה הוראת שעה לשלוש שנים?

אמיר וייס: כן, שיהיו תקנות שייקבעו על ידי שר הפנים והוא יוכל לשנותן.

אופיר פינס-פז: לזה לא צריך תקנות.

אופיר פינס-פז: אפשר להחליט שזה חוק של הוראת שעה.

הלוואי שעוד שלוש שנים לא תהיה בעיה.

תומר רוזנר: זה לא טוב.

נאדיה חילו: אני רוצה לברך את חבר הכנסת כהן.

נאדיה חילו: אני חושבת שזה חוק מאוד חשוב, שבא להרחיב את יריעת ההגנה על האזרחים.

נאדיה חילו: אני מאמינה שיפתרו את פרטי הפרטים לגבי הרחבה ובנייה מבחינה אופרטיבית במנגנונים רגילים של התנהלות יום יומית.

נאדיה חילו: בסך הכול זה חוק חשוב שאני מברכת עליו.

שרה מרום שלו: אני מאוד מברכת את חבר הכנסת כהן.

שרה מרום שלו: ביום שישי ביקרתי בעיריית שדרות.

שרה מרום שלו: אמרו לנו מפורשות שיש כבר תוכניות, אבל הם מחכים שמונה, תשעה חודשים לאישור המינהל.

שרה מרום שלו: אני חושבת שקודם כל אנחנו צריכים לאשר את זה ואחר כך נבדוק מה הפרוצדורה.

שרה מרום שלו: במשך כמה שעות נפלו 30 פגזים, אז אנחנו מתחילים לדון עם משרד האוצר ועם משרד הפנים?

מאיר ברקן: כדי שאנחנו נוכל להתמודד עם החוק הזה ולהגיע אל המטרה הנכספת, אני חושב שיש להוסיף תיקון סעיף 158ז בפסקה השנייה בסיפא:

מאיר ברקן: אף אם הוא בגדר בקשה לפי שימוש חורג או הקלה, אף אם איננו נכלל בתוכנית בניין עיר תקפה.

מאיר ברקן: אם אתה מחכה עד אשר יאושרו תוכניות תקפות, לא תצליח.

אופיר פינס-פז: עקפנו את זה על ידי שימוש חורג, שלא מחייב.

מאיר ברקן: שימוש חורג הוא זמני.

שירה ברנד: נקבע בסעיף 151 לחוק, שתוספת שטחי בנייה לממ"ד אינם בגדר סטייה ניכרת.

מגלי והבה: אבל הוא מדבר על תוכניות מאושרות, וזה הבדל עצום.

מגלי והבה: ההערה של ברקן במקום.

אופיר פינס-פז: כתוב לנו בבקשה את הנוסח שאתה מציע.

שירה ברנד: בסעיף קטן (ב) נקבע שרשות הרישוי תוכל להחליט גם אם מדובר בהקלה ובשימוש חורג במשך 15 ימים.

שירה ברנד: רק הפרסום של ההקלה בשימוש חורג הוא כבר יותר מ-15 ימים.

שירה ברנד: אתה נדרש בסעיף 149 לפרסם.

מאיר ברקן: לפרסם בעיתון.

שירה ברנד: אבל הפרסום צריך להיות בתקופה מסוימת כדי שאנשים יוכלו לפנות ולהגיב.

אני לא רוצה פרסום.

ארז קמיניץ: האמת שאנחנו לא מבינים למה זה פה.

ארז קמיניץ: למה אתם צריכים בכלל בקשה לשימוש חורג או הקלה, אם ממילא זה לא נחשב סטייה ניכרת?

קריאה: אבל זו סטייה.

שירה ברנד: זו לא סטייה.

שירה ברנד: הבעיה היא לא בסטייה ניכרת, לא בשימוש, הבעיה היא בקווי הבניין, כי הרי בכל שימוש חייבים ממ"ד.

שירה ברנד: כאשר אדם מפרסם הקלה בקו בניין מסוג זה, הפרסום עצמו אורך כבר שבועיים.

שירה ברנד: זה לא יכול לעבוד מבחינת לוחות הזמנים.

שירה ברנד: אני חושבת שלקבוע שרשות רישוי – רק מהנדס ועדה ויושב ראש ועדה יחליטו במקום מליאת הוועדה בבקשה כזאת נוגד גם את אינטרס הציבור שמגיש את הבקשה, כי אתה משאיר את ההחלטה סוברנית.

אנחנו מדברים על כך שיקבלו את זה בלי הקלה ופרסום.

הפרסום לבד זה 60 יום.

שירה ברנד: הפרסום בהקלה הוא לא 60 יום.

שירה ברנד: אם השכן שלך רוצה, גם אם זה לצורך ממ"ד, להגיע עד לחלון שלך, זכותך להישמע בידי פורום.

בתמ"א 38 מדובר על בניית ממ"ד.

האם שם צריך פרסום?

שירה ברנד: לא, אבל שם זה לא כולל הקלה.

שירה ברנד: כשניתנת הקלה, צריך לעשות הקלה.

איזו הקלה?

שירה ברנד: אנחנו מדברים על הקלה בקו בניין.

אם יצטרכו הקלה, יצטרכו לפרסם את זה?

אני חושב שעד שני מטר, גם אם מדובר בממ"ד, לא צריך פרסום.

אופיר פינס-פז: נקרא את הנוסח שאנחנו מצביעים עליו.

אופיר פינס-פז: כל מי שלא שלם עם הנוסח, שלא יילחץ, כי בכל מקרה נצטרך לעשות שינויים לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

אופיר פינס-פז: יהיה פה דיון ולא סתם הצבעה.

אופיר פינס-פז: אנחנו נעבור מילה מילה לפני הקריאה השנייה והשלישית.

אופיר פינס-פז: נקרא את השינויים בנוסח.

אופיר פינס-פז: מדובר על תשעה מטר מרובע נטו לפחות במקום 10.

למה?

אופיר פינס-פז: אני רוצה אחידות.

לפחות, עם אפשרות להגדלה.

אופיר פינס-פז: תשעה מטר לפחות.

עידו בן-יצחק: בהתאם להערתו של מר ברקן, נציין גם אם זה אינו נכלל בתוכנית תקפה.

אופיר פינס-פז: אני שוב אומר לנציגי משרד הפנים ומשרד המשפטים, שזה לא נוסח סופי.

אופיר פינס-פז: אם תרצו בכל זאת לשנותו, תחשבו על זה עד הקריאה השנייה והשלישית, אני אאפשר לכם להציע גם נוסחים חלופיים.

אופיר פינס-פז: כרגע נראה לנו שזה נוסח יותר נכון, אבל זו לא עמדה סופית, אלא זו עמדה לקריאה ראשונה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להוסיף בדברי ההסבר את עניין המקרקעין והקניין.

אופיר פינס-פז: אנחנו נבדוק בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית את הורדת חתימת 75% מהשכנים ל-50%, בכפוף לכך שגם חבר הכנסת אזולאי יגיש את הצעת החוק שלו לעיון הממשלה, ושהממשלה – כך אנחנו רוצים לקוות – תקיים על הנושא הזה דיון עד הקריאה השנייה והשלישית.

אופיר פינס-פז: אנחנו מאוד מקווים שזה ייצא לפועל.

אופיר פינס-פז: במידה שלא, נקיים פה את הדיון עם נציגי הממשלה.

דוד אזולאי: אפשר להגיש את זה גם כהסתייגות אם - - -

אופיר פינס-פז: כמה שזה נשמע לכם מוזר, אני בוועדה הזאת עובד בתיאום עם הקואליציה.

אופיר פינס-פז: אני יודע שזה נשמע לכם מוזר, אבל אני יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה בשם הקואליציה ואני משתדל להיות מתואם עם הממשלה עד כמה שניתן.

אורי אריאל: גילוי הדעת הזה באמת משמח.

ארז קמיניץ: על סמך הצעת חוק פרטית, אני מבין שאפשר לשנות חוקים נוספים - - -

אופיר פינס-פז: ועוד איך משנים חוקים אחרים.

שירה ברנד: לא מופיעה בנוסח עצמו הוראת השעה כפי שהגיעה מוועדת השרים.

שירה ברנד: פטור מהיטל השבחה בוועדת השרים נקבע כהוראת שעה - - -

אופיר פינס-פז: שלוש שנים?

שירה ברנד: שלוש שנים וגם פה כתוב 10 מטר.

מגלי והבה: זה תשעה מטר נטו.

שירה ברנד: תשעה מטר לפחות, זה יכול להגיע גם ל-100 מטר.

אופיר פינס-פז: פטור מהיטל השבחה זה על תשעה מטר מרובע.

אופיר פינס-פז: מי שרוצה 50 מטר מרובע לא יקבל פטור.

אופיר פינס-פז: זה לשלוש שנים.

אופיר פינס-פז: ההערות האלה במקום, הן נכונות.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא רוצים לעשות הטבה, אלא לייצר מציאות שתאפשר מיגון.

אופיר פינס-פז: מי בעד הצעת החוק?

אופיר פינס-פז: מי נגד?

אופיר פינס-פז: מי נמנע?

אופיר פינס-פז: הצבעה בעד – 7 נגד – אין הצעת חוק התכנון והבנייה (היתר לבניית מרחב מוגן דירתי בדרך מקוצרת), התשס"ז-2006 אושרה להעלאה לקריאה ראשונה.

אופיר פינס-פז: פה אחד היא נתקבלה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.