ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 402, 2007-05-16 09:10

סטס מיסז'ניקוב: הנושא הוא: תקציב רדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: אם אתם זוכרים, רדיו רק"ע נולדה ב-1991 בעת מלחמת המפרץ.

סטס מיסז'ניקוב: היה אז גם גל עלייה אדיר, כל יום הגיעו אלפי עולים.

סטס מיסז'ניקוב: ב-1991 הגיעו 200,000 עולים.

סטס מיסז'ניקוב: נוכח המלחמה, הוחלט להקים רדיו בשפה הרוסית שישרת יותר מ-1.2 תושבים.

סטס מיסז'ניקוב: 88% מדוברי הרוסית בארץ שומעים את רדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: ב-2006 היתה מלחמת לבנון והסתבר שתושבי הצפון היו מנותקים מכל ההוראות של פיקוד העורף כי המשדרים לא היו תקינים ולא עבדו כמו שצריך.

סטס מיסז'ניקוב: פה כבר לא מדובר רק באיכות השידור אלא מדובר בפיקוח נפש.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו, אנשים לא יכלו לשמוע את הוראות המלחמה של פיקוד העורף בשפה הרוסית.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שנקרא על זה גם בדוח וינוגרד, ואם לא נקרא על זה בדוח, זה יהיה חמור מאוד שאין התייחסות.

יעקב ליצמן: אם לא בדוח וינוגרד זה יהיה בדוח המבקר.

ניסן סלומינסקי: מה הרקע של רק"ע?

ניסן סלומינסקי: היא ממלכתית, פרטית?

סטס מיסז'ניקוב: היא עובדת במסגרת רשות השידור.

סטס מיסז'ניקוב: רדיו רק"ע זה שייך לרשות השידור כחלק משירות לתושב שמשלם אגרה לרשות השידור ולמדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: רק"ע – רשת לקליטת עליה.

סטס מיסז'ניקוב: רשת רק"ע עברה משברים בדרך.

סטס מיסז'ניקוב: בשנת 2003 היו דיבורים על כך שאין תקציב ושצריך לסגור את רדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: אני זוכר התגייסות של כל הערים ושל כל הפעילים.

סטס מיסז'ניקוב: אנשים אספו חתימות של אזרחים שלא לסגור את רדיו רק"ע שמשרת 1.2 מיליון תושבים.

סטס מיסז'ניקוב: יש שם שידורים גם באמהרית, בצרפתית ובשפות נוספות.

סטס מיסז'ניקוב: בסך הכל משדרים שם ב-14 שפות .

סטס מיסז'ניקוב: התחנה משרתת גם 250,000 דוברי בוכרית.

סטס מיסז'ניקוב: אמנון כהן לא נמצא פה, אבל התבקשתי על ידו להזכיר גם עולי בוכרה.

סטס מיסז'ניקוב: ישנם שידורים גם בקווקזית ובגרוזינית.

סטס מיסז'ניקוב: רדיו רק"ע משרת אוכלוסיה מאוד רחבה במדינת ישראל, שמשלמת אגרה בעד השירותים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: במסגרת הסכמים תקציבים וקואליציוניים מוסיפה מפלגת ישראל ביתנו, מזה כמה שנים, תקציבים לרדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: התקציב של רדיו רק"ע מתקרב למיליון שקל וזה תקציב לא מספיק.

סטס מיסז'ניקוב: מי שפעם ביקר ברדיו רק"ע ראה את הציוד המיושן שיש שם.

שלי יחימוביץ': זה כך גם בקול ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: הופעתי ברשת ב' בקול ישראל ולא ראיתי כאלה מערכות.

סטס מיסז'ניקוב: זה פשוט ישראל המנדטורית.

סטס מיסז'ניקוב: אין להם טייפ נורמאלי להקליט את השידורים.

אורית נוקד: סטס, יש איזו בעיה תקציבית?

סטס מיסז'ניקוב: לא, יש בעיה אחרת.

סטס מיסז'ניקוב: הבעיה היא שלמרות כל הכספים שהגיעו מישראל ביתנו, כולל 5 מיליון שקל בשנת 2006 לתחלופה של כל המשדרים שלא עבדו במלחמת לבנון, הסתבר לנו שהמשדרים עדיין לא הוחלפו למרות שחלפה שנה.

שלי יחימוביץ': סטס, אנחנו ליישם פה את ההסכם הקואליציוני?

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: אני פשוט מזכיר את כל התגלגלות העניינים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מדבר על הסכם קואליציוני.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על כך שכסף של הציבור נכנס לקול ישראל ולרשות השידור לצורך רדיו רק"ע.

שלי יחימוביץ': זה תוספת לתקציב רשות השידור?

סטס מיסז'ניקוב: כן.

סטס מיסז'ניקוב: כסף מסומן וצבוע לרדיו רק"ע לצרכים של רדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: למרות זאת, המשדרים לא הוחלפו.

סטס מיסז'ניקוב: 40% מהשעות נוספים קוצצו, יש מחסור בציוד, מבטלים הסעות של האורחים, אתר האינטרנט לא פועל.

סטס מיסז'ניקוב: גם אין שקיפות בתקציב.

סטס מיסז'ניקוב: יש שם 32 עובדים ממורמרים.

סטס מיסז'ניקוב: משהו קורה בתוך רשות השידור בהקשר לרדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: דרושה שקיפות כדי להבין לאן הולך התקציב שמועבר לשם.

סטס מיסז'ניקוב: רשות השידור אמורה לתקצב את רדיו רק"ע בצורה שוטפת.

סטס מיסז'ניקוב: בשלושת השנים האחרונות הועברו לרדיו רק"ע ככסף מסומן, רק על ידי הסכמים, כ- 8 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: התקציב של רדיו רק"ע זה מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת שהכפלנו וכמעט שילשנו את התקציב.

סטס מיסז'ניקוב: לאן הלך הכסף?

סטס מיסז'ניקוב: נשמע עכשיו.

סטס מיסז'ניקוב: על זה הדיון.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה שנגיע להחלטה שאנחנו לא מתייחסים לרק"ע כבן חורג.

סטס מיסז'ניקוב: רדיו רק"ע זה לא בן חורג.

סטס מיסז'ניקוב: רדיו רק"ע משרת אוכלוסיה שוות זכויות שמשלמת אגרה לרשות השידור.

יעקב ליצמן: שלי שאלה אותך שאלה.

יעקב ליצמן: לי לא אכפת שתיתן כסף לרק"ע, זה בסדר גמור.

יעקב ליצמן: אתה רוצה להחליף את כל המשדרים של רק"ע, וזה בסדר.

יעקב ליצמן: מצד שני, המשדרים של קול ישראל גם לא טובים.

יעקב ליצמן: זה סביר?

סטס מיסז'ניקוב: המשדרים לא משרתים רק את רק"ע.

ניסן סלומינסקי: הטענה היא, שהם העבירו כסף לרשות השידור לצורך רק"ע וזה לא הגיע.

שלי יחימוביץ': בקיצור, אנחנו צריכים לעקוב אחרי הסכמים קואליציוניים.

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים לעקוב שכסף ציבורי שהועבר לרדיו רק"ע ככסף מסומן הגיע ליעדו, כמו שפתחת ואמרת לגבי אחיות הציבור.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מבקש לעקוב אחר ביצוע הסכמים קואליציוניים של ישראל ביתנו.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים להבין האם יש הצדקה לרדיו ממלכתי כאשר הוא לא נותן שירותים ממלכתיים.

סטס מיסז'ניקוב: רשות הדיבור למנכ"ל רשות השידור.

מוטי שקלאר: רשות השידור, במצבה היום, תיכנס תוך חודשיים שלושה לפשיטת רגל.

מוטי שקלאר: יש כאלה שאולי ישמחו על כך.

מוטי שקלאר: אחרי קיצוץ של 40% מהאגרה, ב-3 השנים האחרונות, ההשתנות התקשורתית שמחלקת את עוגת הפרסום, שנוגעת לרשות השידור, בעיקר בכל מה שנוגע לרדיו.

מוטי שקלאר: האינטרנט והרדיו האזורי גרעו חלק מאוד משמעותי מעוגת הפרסום.

מוטי שקלאר: מבחינתנו, זאת ירידה של 50% מההכנסות.

מוטי שקלאר: הגענו למצב שבתקציב הנוכחי ובהכנסות הנוכחיות, שהן 708,000,000 שקל, אי אפשר להרים את כל המטלות שיש לרשות השידור, החל מתזמורת רשות השידור ועבור ל-7 ערוצי רדיו שנמצאים תחתנו: רשת א', מורשת, רק"ע, רדיו בערבית, טלוויזיה.

מוטי שקלאר: רק כדי לסבר את האוזן, הכנסות ערוץ 2 הם בסביבות 660 מיליון שקל.

מוטי שקלאר: אנחנו צריכים לפחות להתמודד מבחינת האיכות, ולהשקיע יותר ביצירה הישראלית, קרי בדרמה, בתעודה ובתחקיר.

שלי יחימוביץ': מה המרכיב של האגרה בהכנסות?

יעקב ליצמן: תענה גם האם אתם מאוזנים בתקציב?

מוטי שקלאר: אני נכנסתי לתפקיד הזה לפני 8 חודשים עם גירעון של בסביבות 160,000,000 שקל.

שלי יחימוביץ': מה החלוקה של ההכנסות?

מוטי שקלאר: שתי האגרות זה 80% מההכנסות.

שלי יחימוביץ': עיקר ההכנסות מגיעות מפרסומות ברשת ב'?

מודי בן צבי: כן.

שלי יחימוביץ': אם הרדיו היה עצמאי הוא היה מחזיק את עצמו?

מוטי שקלאר: לא.

שלי יחימוביץ': ורשת ב'?

מוטי שקלאר: רשת ב' מאוזנת.

מוטי שקלאר: צריך לזכור דבר נוסף.

מוטי שקלאר: התפיסה השידורית, שהיתה למדינת ישראל, לטוב ולרע, עד עכשיו, היתה שרשות השידור צריכה להפיק מעצמה.

מוטי שקלאר: כל ההפקות הן פנימה.

מוטי שקלאר: אנחנו עושים את ההפקות.

מוטי שקלאר: במהלך השנים הצטבר כוח אדם.

מוטי שקלאר: כיום, על מנת להחזיק את רשות השידור מספיקים 60% מכוח האדם הקיים.

ראובן ריבלין: מה התקציב?

ראובן ריבלין: ב-2003, שאז הייתי השר הממונה, היו הכנסות מעוגת הפרסום כ- 425 מיליון שקלים.

ראובן ריבלין: ברשת ב' היה 265 מיליון, ומתשדירי שירות - - -

מודי בן צבי: ממש לא.

ראובן ריבלין: לפחות כך הציג בפני מנכ"ל רשות השידור.

ראובן ריבלין: ב-2003 האגרה היתה 625 מיליון.

יוני בן מנחם: שיא הפרסום ברדיו היה 170 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: מה התקציב היום של רשות השידור?

יוסי שקלאר: כדי לשלם את מה שאנחנו חייבים, דהיינו: 50 מיליון שקל לבזק, 25 מיליון שקל החזר הלוואות, אקו"ם 25 מיליון שקל, עם כוח אדם שזה קרוב ל- 50% מהתקציב, תכניות בסביבות 10 מיליון שקל עם מיקור חוץ, וכל השאר זה בפנים, בסביבות 830-840 מיליון שקל.

יוסי שקלאר: ההכנסות הן 708 מיליון שקל.

שלי יחימוביץ': מה עם ה-5 מיליון שקל לרק"ע?

מוטי שקלאר: כרגע זה צבוע, כפי שאמר יושב ראש הוועדה.

מוטי שקלאר: אנחנו במשא ומתן מתקדם לקראת הסיום.

יוני בן מנחם: רכשנו 5 משדרים.

סטס מיסז'ניקוב: למה 5, אם הייתם אמורים לקנות 10?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מקבל את התשובה שלך.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו גם קיימנו ישיבה בוועדת העלייה והקליטה ואז דובר על 10 משדרים בסכום של 5 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: מה פתאום עכשיו אתה מדבר על 5 משדרים באותו סכום?

יוני בן מנחם: אם תיתן לי להשלים אני אוכל להגיש לך גם את המסמך מבזק.

יוני בן מנחם: אנחנו לא לוקחים את הכסף לכיס.

יוני בן מנחם: עלות 5 משדרים פלוס האחזקה היא 5 מיליון שקל.

יוני בן מנחם: אני יכול להראות לך את המסמך.

יוני בן מנחם: כדי לרכוש 10 משדרים אנחנו צריכים 10 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: עם כל הכבוד, אדוני מנהל הרדיו, מי אמר לך שמפלגות פוליטיות צריכות לממן גם קניית משדרים וגם תחזוקה שלהם?

שלי יחימוביץ': סטס, הוא לא הכתובת.

סטס מיסז'ניקוב: בוודאי שהוא הכתובת.

סטס מיסז'ניקוב: הכסף סומן לקניית משדרים.

סטס מיסז'ניקוב: רשות השידור השתמשה בכספים מסומנים לרכישת 10 משדרים גם לתחזוקה שוטפת, מה שהיה צריך להיות ממומן על ידי התקציב הרגיל של הרשות.

שלי יחימוביץ': איזה תקציב?

שלי יחימוביץ': הם בגירעון.

סטס מיסז'ניקוב: אז אולי נוסיף עוד כסף כדי לתחזק את המשדרים האחרים.

מוטי שקלאר: לצערי אני לא זוכר עם מי דיברתי.

מוטי שקלאר: כשהוצע ההסדר של 5 מיליון שקל, במסגרת ההסכם הקואליציוני, דיברתי עם אחד מכם, אני לא זוכר את שמו, ואמרתי לו שזה יכלול את התחזוקה של המשדרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא זוכר מי זה איתנו.

מוטי שקלאר: זה רשום לי במשרד.

מוטי שקלאר: כרגע, במצבנו הכלכלי, שליש מהמדינה לא קולט את השידורים, כולל רשת מורשת ורשת א' וגם רשת ג' לא נקלטת.

מוטי שקלאר: אגב, זה משליך על ההכנסות.

מוטי שקלאר: אנחנו במשבר חמור ביותר.

מוטי שקלאר: זה בתחום הרדיו, ואני עדיין לא מדבר על תחום הטלוויזיה שאנחנו לא מתחילים לייצר שום דבר.

מוטי שקלאר: אתמול הייתי צריך ב-10,000 שקל למצוא סוקר לפריימריס של מפלגת העבודה.

יעקב ליצמן: אתם בתכנית הבראה?

מוטי שקאלר: אנחנו כרגע בתכנית הבראה בעבודה מול האוצר.

מוטי שקאלר: שכרנו חברה רצינית שעוסקת ברפורמה וברה ארגון במהלך יוני אנחנו אמורים לתת את העבודה לאוצר.

מוטי שקאלר: אני מקווה שהאוצר יתעשת ויבין שיש חשיבות לשידור הציבורי.

סטס מיסז'ניקוב: מה העלות של העסקת החברה?

מוטי שקאלר: 1.2 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: הם מעסיקים חברה רצינית לרה ארגון של רשת.

מוטי שקלאר: 700,000 שקל זה המחיר ששולם לחברת טסק עבור העבודה שהם יעשו.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת שתחזוקה של משדרים זה על חשבון כסף מסומן של מפלגה פוליטית ורה ארגון של הדברים לחברת טסק, אפשר למצוא מקור תקציבי של 700,000 שקל.

מוטי שקלאר: זה חלק ממשא ומתן עם האוצר וההסכם עם האוצר, שאנחנו נגיע אם תכנית הבראה, קרי, כמה אנשים צריכים להיות ברשות השידור, נכון להיום, עם ציוד מתקדם, עם אולפנים מתקדמים.

מוטי שקלאר: אם אני מגיע למצב שמתוך 1,800 עובדים אני צריך רק 780 אני מייתר תקציב.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר שמבחינת סדרי העדיפויות, ההתעסקות ברה ארגון של העובדים וכמה צריכים לעבוד ברשות השידור, זה יותר עדיף מאשר לספק לאנשים יכולת לשמוע את הערות פיקוד העורף בזמן המלחמה.

מוטי שקלאר: אני אומר שאם אני לא אגיע לרה ארגון ואני לא אגיע להסכמה עם האוצר, אז יהיו לך משדרים אבל לא יהיה לך מי שישדר.

ראובן ריבלין: ב-20 השנה האחרונות היו מספר חברי כנסת ששמרו על ערוצי השידור הממלכתי משום שהם ראו חשיבות רבה גם ברמה הערכית תרבותית וגם ברמה החדשותית לזכות הציבור לדעת ולקבל ידיעות ולא דעות.

ראובן ריבלין: לתת אפשרות לפתח דיון ציבורי כאשר הרשות שומרת על הממלכתיות המלאה.

ראובן ריבלין: היו כאן מספר חברים אשר עמדו בפרץ ב-20 השנים האחרונות כדי למנוע את המגמה שהיתה לבטל את אגרת הטלוויזיה.

ראובן ריבלין: כל אחד, מנקודת מבטו, האשים את רשות השידור בכך שהיא לא ממלאת את יעודה.

ראובן ריבלין: היתה גם מגמה כלכלית שביקשה להפריט את רשות השידור משום שאין עוד צורך ברשות ממלכתית.

ראובן ריבלין: גם במשרד התקשורת, שאחראי רק על התקשורת המסחרית, וגם בתפקידי כשר הממונה על רשות השידור, עשינו כמיטב יכולתנו כדי לשמר את המערכת.

ראובן ריבלין: פעמים רבות, כתוצאה מתסכול כזה או אחר או כתוצאה מהשקפת עולם ביקשו לבטל את הרשות הציבורית.

ראובן ריבלין: מה זה הרשות הציבורית?

ראובן ריבלין: הרשות הציבורית צריכה לבוא במקום שבו שום רשות אחרת לא מסוגלת לעשות את התפקידים המוטלים עליה, מהטעם הפשוט שהיא צריכה לפרנס את עצמה, אם על ידי רכישת מינויים, אם על ידי מכירת פרסומת.

ראובן ריבלין: הרשות מממומנת בעיקרה על ידי אגרה, שזה מס שהציבור משלם.

ראובן ריבלין: הכספים היו מיועדים לשירות שלא יכול להינתן על ידי רשות מסחרית.

ראובן ריבלין: היו כאלה שלחצו גם לראות את ערוץ 4 האנגלי ללא פרסומות, כדי לתת לאנשים תרבות שאינה מייצרת הכנסה.

ראובן ריבלין: אם אנשים לא יתחנכו לראות תרבות, בסופו של דבר נראה כל הזמן כוכב נולד כזה או אחר.

ראובן ריבלין: כוכבים נולדים מרגע לרגע, וכאשר לא יהיה לנו כסף לכוכב נולד, נמצא גביר שיסדר לנו את הכוכבים הנולדים.

ראובן ריבלין: רשות השידור היתה אמורה לתת לציבור את הדברים הערכיים ולתת לציבור שירות שלא יכול היה להינתן על ידי רשות אחרת.

ראובן ריבלין: מי שחשוב כאן אלה הם אותם מיעוטים, אם זה אנשים הדוברים ערבית, דוברי אנגלית, ובעיקר מאז 1990 דוברי הרוסית.

ראובן ריבלין: רדיו רק"ע הוקם עבורם.

ראובן ריבלין: בזמנו, כל יום בערב האזרחים הערביים היו יכולים לצפות בטלוויזיה הממלכתית בשידורים המיועדים להם.

ראובן ריבלין: היתה לזה חשיבות רבה והנה גם היא בוטלה ועברה לערוץ 33.

ראובן ריבלין: ערוץ 33 הוא ערוץ לווייני שלא כל אחד יכול לראות אותו ולא כל אחד מסוגל לקנות או להתחבר לצלחת או לכבלים.

ראובן ריבלין: זה דבר שהוא היה היסוד המוסד של הרעיון של התקשורת הממלכתית.

ראובן ריבלין: זה התחיל עם הערבית ואחר כך זה המשיך עם האנגלית.

ראובן ריבלין: היום, רק בגלל שוועדת הכספים החליטה שצריך 10 דקות, אז 10 דקות אפשר לראות את החדשות באנגלית ואחר כך מעבירים אותם לערוץ 33.

ראובן ריבלין: רוב רובם של דוברי האנגלית יכולים להרשות לעצמם לצפות בערוץ 33.

ראובן ריבלין: רדיו רק"ע זהו אמצעי התקשורת היחיד של רבים מהאנשים שמאזינים לו.

ראובן ריבלין: ברובם אלה אנשים קשיי יום.

ראובן ריבלין: רדיו רק"ע הוא דבר שחובה על הממלכה לתת אותו.

ראובן ריבלין: אתה מדבר על 425 מיליון שקלים הניתנים מהאגרה.

ראובן ריבלין: קודם כל צריך לעשות את הדבר הזה.

ראובן ריבלין: שמעתי שנתנו שידורי ספורט, זה דבר חשוב.

ראובן ריבלין: היו חברי כנסת שהגישו הצעה לבטל את האגרה כי הרשות מפסיקה לשמש למטרה שלשמה הוקמה.

ראובן ריבלין: אבל שמענו את התכניות ואותם חברים השהו, לעת עתה, את בקשתם.

ראובן ריבלין: בושה לממלכה שצריך שצריך הסכם קואליציוני כדי לקיים את רדיו רק"ע.

ראובן ריבלין: רדיו רק"ע מיועד למיליון אזרחים המבקשים להיות מעורבים בחוויה הישראלית.

ראובן ריבלין: בלעדי הרדיו הם לא יוכלו להיות מעורבים.

ראובן ריבלין: כאשר רשות השידור עושה תכנית לשנה, היא צריכה לומר מהם הדברים שבלעדיהם אין.

ראובן ריבלין: רדיו רק"ע הוא מיקרוקוסמוס לחובה שלכם.

ראובן ריבלין: אם אתם לא מסוגלים למלא את החובה הזאת, צריך לעשות הערכה מחודשת על כל נושא הרדיו הציבורי.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

שלי יחימוביץ': אני לא יודעת ממה להתחיל אנחנו לא מקיימים כרגע דיון על חשיבות השידור הציבורי, זה דיון בפני עצמו.

שלי יחימוביץ': אני אנסה להצטמצם לרדיו רק"ע.

שלי יחימוביץ': כאשר אני באה בטענות לרשות השידור אני מרגישה תחושת אי נוחות כי אני יודעת מול איזה שוקת שבורה הם נמצאים ובאיזה מצב כאוטי הם נמצאים.

שלי יחימוביץ': זאת הישרדות על הטיפות האחרונות.

שלי יחימוביץ': רשות השידור נמצאת באמת בפני קריסה.

שלי יחימוביץ': לבוא אליהם בטענות למה הם נותנים פה ולא נותנים שם, זה פשוט לעג לרש.

שלי יחימוביץ': כל הדברים שמנית, אדוני היושב ראש, שמתרחשים ברדיו רק"ע, על כך שאין שקיפות, אין הסעות למרואיינים, מכשירי סלילים במקום מכשירי הקלטה, ציוד מיושן ומנדטורי, עובדים ממורמרים, זאת רשות השידור.

שלי יחימוביץ': זה לא רק"ע, כך רשות השידור נראית.

שלי יחימוביץ': הכרתי את רדיו רק"ע מרגע הקמתו כולל כל עובדיו.

שלי יחימוביץ': הם עובדים בדיוק באותם תנאים שבהם עובדים כל עובדי רשות השידור.

זאב אלקין: גם באותן משכורות?

שלי יחימוביץ': אתה יודע מה המשכורות היום ברשות השידור לאנשים שנכנסו גם הם בשנת 1991?

שלי יחימוביץ': יש ברשות השידור משכורות גבוהות למדי לאנשים שיש להם ותק של 20 או 30 שנה, והם קומץ של חוזה מנכ"ל, שהן משכורות גבוהות.

שלי יחימוביץ': כל השכר שניתן החלה משנות ה-90 הוא שכר רעב, נקודה.

שלי יחימוביץ': גם הכתבים שמסתובבים פה - - -

סטס מיסז'ניקוב: את יכולה להגדיר מה זה שכר רעב?

שלי יחימוביץ': אלפי שקלים בודדים, משכורת שאי אפשר לפרנס איתה משפחה.

שלי יחימוביץ': מסתובב כאן כתב בכיר, יאיר וינריב, אני חושבת שהוא יתבייש להגיד לך את המשכורת שלו.

שלי יחימוביץ': המשכורות הנמוכות היא רעה חולה והיא לא ייחודית לעובדי רק"ע.

שלי יחימוביץ': סטס, יש לי תחושת אי נוחות גדולה שעל דבר כל כך חיוני ובסיסי, אנחנו צריכים לדון בסעיף הקואליציוני של ישראל ביתנו שלא מיושם.

שלי יחימוביץ': נקודתית, אני רוצה לומר לך שאם הועברו 5 מיליון שקלים לקניית משדרים, אתה לא יכול להפוך את זה, בדיעבד, למעמסה כספית על רשות השידור.

שלי יחימוביץ': בזה שאתה דורש מהם להוסיף הוצאות תפעול שלא היו להם מלכתחילה אתה מעמיס על התקציב שלהם שהוא ממילא גירעוני.

שלי יחימוביץ': נראה לי הגיוני ונכון שהכסף ילך גם לתקציב התפעול כי אחרת אתה שם להם עז בסלון, אתה לא עושה להם טובה.

שלי יחימוביץ': מעבר לזה, אני רוצה להדגיש שרדיו רק"ע הוא חשוב מאין כמותו ומדובר בצורך חיוני במדינת ישראל.

שלי יחימוביץ': מדובר באוכלוסיה ענקית שזקוקה לפילטר התרבותי הזה, והיא משתמשת בו בצורה מאוד אינטנסיבית.

שלי יחימוביץ': מדובר ברדיו טוב שעושה עבודה מקצועית עם אנשים טובים שמקבלים משכורות מאוד נמוכות ועושים עבודה מקצועית.

שלי יחימוביץ': לחלק מהם יש ניסיון עשיר עוד מהארצות מהן הם באו.

שלי יחימוביץ': באמת מדובר בעבודה מצוינת.

שלי יחימוביץ': אכן זה עונה על צורך חיוני ואנחנו כבר מזמן עזבנו את הגישה שכולם צריכים להיצרב לכור ההיתוך הישראלי.

שלי יחימוביץ': מגיע להם לצרוך תרבות וחדשות ברוסית והרדיו הזה חייב להתקיים בסמכות וברשות ובמימון המדינה, ולא בהסכם קואליציוני כזה או אחר.

שלי יחימוביץ': אני בעד זה שהשגתם את ה-5 מיליון האלה ואני, כמובן, רוצה שזה ייושם לאלתר ושהרדיו הזה יוכל לשדר.

שלי יחימוביץ': כמובן, בהסתייגות שהם לא יכולים לשאת בהוצאות התפעול.

שלי יחימוביץ': לכן הישיבה הזאת טובה ונכונה וצריך לבדוק מה קרה לאותם 5 מיליון.

סטס מיסז'ניקוב: בעצם זה 8 מיליון, 2 מיליון פלוס 5 מיליון פלוס 1 מיליון.

שלי יחימוביץ': אתה זה שבקיא בפרטים.

שלי יחימוביץ': אנחנו יכולים לדבר כאן שעות, אולם השאלה היא שאלה עקרונית: האם מדינת ישראל רוצה וצריכה שידור ציבורי, במיוחד נוכח המגמות בתקשורת שבהן בעלי הון מכתיבים לא רק פרסומות אלא גם תוכן שיווקי, שזאת המילה המכובסת לפרסומות סמויות, וגם כבר קובעים מי יהיה המנכ"ל.

שלי יחימוביץ': הם ממנים אותו ישירות, כדי שהוא יהיה קרוב אליהם.

שלי יחימוביץ': הסיטואציה היום היא בלתי נסבלת.

שלי יחימוביץ': לבעלי ההון יש שליטה מוחלטת על המידע שהציבור צורך.

שלי יחימוביץ': לכן רשות השידור היא צורך חיוני לדמוקרטיה.

שלי יחימוביץ': האם מדינת ישראל רוצה שידור ציבורי?

שלי יחימוביץ': אני חושבת שלא.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שמקבלי ההחלטות לא רוצים שידור ציבורי עצמאי וחזק באמת.

שלי יחימוביץ': אבל זאת באמת סוגיה אחרת לגמרי ואנחנו חייבים לקיים עליה דיון יותר מעמיק.

סטס מיסז'ניקוב: שוב, אנחנו לא דנים בהסכם קואליציוני בין ישראל ביתנו לרק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: חובתנו כחברי כנסת לוודא שהכסף הציבורי מגיע ליעדו ולא מתפזר באמצע.

סטס מיסז'ניקוב: מדובר ב-8 מיליון שקל, שזה פי 8 מתקציב שנתי של רדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: מדובר בסכום לא מבוטל.

סטס מיסז'ניקוב: 5 מיליון שקל למשדרים לא נולדו בגלל שחשבתי שכל משדר עולה 500,000 שקל.

סטס מיסז'ניקוב: זה היה נתון שהובא לידיעתנו גם על ידי גורמים מקצועיים ברדיו.

סטס מיסז'ניקוב: לא דובר שם על תחזוקה.

סטס מיסז'ניקוב: בהסכם הקואליציוני כתוב במפורש קניית משדרים ולא תחזוקה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא חושב שצריך לפטור את רשות השידור מהחובה לתחזק משדר שנקנה לצרכי ציבור כדי לשפר את איכות הקליטה בצפון הארץ.

סטס מיסז'ניקוב: רשות השידור מתוקצבת על ידי תשלומים של הציבור לאגרת רשות השידור.

סטס מיסז'ניקוב: ישנם 3 מיליון שקל נוספים שנועדו לציוד נוסף, לשכר עבור שעות נוספות לרדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, גם גופים אחרים מקבלים תוספת תקציב מגופים שנים, לפעילות שוטפת ולא כשוחד.

סטס מיסז'ניקוב: למשל, הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול מקבלת תוספת ומפעילה תכניות נהדרות בלי להתבייש, מגופים אחרים כמו מפלגת ישראל ביתנו ומפלגת ש"ס.

ראובן ריבלין: אם מפלגות יתנו לרדיו שמשדר ידיעות, בהכרח הן ידרשו ממנו גם דעות והם יהפכו את הרדיו להיות רדיו מטעמם, כי הוא יאמר, בעל המאה הוא בעל הדעה.

ראובן ריבלין: כשהגענו לשלטון אחרי 30 שנה, עמדנו בפני אותן בעיות שאנחנו נלחמנו נגדם במשך 30 שנה.

שלי יחימוביץ': זאת הערה חשובה ביותר כי עכשיו שדרי רדיו רק"ע יודעים שהם צריכים להיות אסירי תודה לאיווט ליברמן.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזמין אתכם לבדוק ב-3 השנים האחרונות, כיצד עלה רייטינג של הופעות של חברי כנסת מישראל ביתנו ולראות שהוא לא עלה.

ראובן ריבלין: בשביל זה קיבלתם 12 מנדטים.

ראובן ריבלין: אם היו נותנים לכם יותר, הייתם מקבלים הרבה פחות.

ראובן ריבלין: אנחנו דיברנו הרבה ותראה לאן הגענו.

סטס מיסז'ניקוב: אני מוכן להתחייב בשם המפלגה שלי לא להעביר אפילו גרוש אחד אם אתם תעזרו לי לקבל החלטה נכונה.

סטס מיסז'ניקוב: רדיו רק"ע זה חלק חשוב ואינטגראלי מהמרקם של עם ישראל והוא צריך להיות ממומן בהתאם לצרכים של האוכלוסייה.

סטס מיסז'ניקוב: אסור לתת לפגוע ברדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: זאת ההחלטה, שכל עוד אני יושב ראש, אני אבקש שאתם תהיו איתי.

זאב אלקין: אני רוצה לשתף אתכם בכמה ציטוטים.

זאב אלקין: לא הייתי פותח בזה אילולא הדיון שהיה פה לפני כמה דקות.

זאב אלקין: הציטוטים הם מפרוטוקול ועדת הקליטה מ-31.10.2006.

זאב אלקין: אני אתייחס רק לבעיית המשדרים.

זאב אלקין: לאחר שסטס שאל: "יש איזשהו פירוט מה נעשה עם ה-5 מיליון שקל שהעברנו לרדיו רק"ע?

זאב אלקין: האם כל ה-5 מיליון נכנסו לרדיו רק"ע?

זאב אלקין: " התשובה של מר יוני בן מנחם: "כל 5 מיליון השקלים שהעברתם לאחרונה לרדיו רק"ע, הגיעו לקופת רשות השידור והם בתהליך של ביצוע של רכישת המשדרים.

זאב אלקין: הכסף הזה היה צבוע רק למשדרים בגלל בעיות בקליטה של רדיו רק"ע, שבא לידי ביטוי במלחמה".

זאב אלקין: סטס ממשיך לשאול: "5 מיליון למשדרים?

זאב אלקין: " יוני: "כן.

זאב אלקין: אני רוצה לסבר את אוזניכם שמשדר זה בערך חצי מיליון שקל.

זאב אלקין: אנחנו הולכים לקנות 10 משדרים שיותקנו בכל רחבי הארץ.

זאב אלקין: אנחנו מקווים שזה יהיה בתוך חצי שנה ואז רשת רק"ע תיקלט בצורה טובה ומצוינת בכל רחבי מדינת ישראל".

זאב אלקין: אני עוד מעט אמשיך לצטט.

יוני בן מנחם: הציטוט הוא 100% מדויק.

סטס מיסז'ניקוב: אז מה שפתאום 5 ולא 10?

יוני בן מנחם: תשאל את המנכ"ל.

זאב אלקין: אנחנו נשאל אותו אבל אתם רואים מה קורה פה.

זאב אלקין: כבר לפני חצי שנה, בעיית התחזוקה היתה קיימת והיא לא התעוררה בחצי שנה האחרונה.

זאב אלקין: הסכום היה ידוע מזמן, עוד לפני שבכלל ישראל ביתנו התבקשו במשא ומתן קואליציוני לדאוג להעברה הזאת.

זאב אלקין: הסכום היה ידוע והעלויות היו ידועות.

זאב אלקין: עד לפני חצי שנה רשות השידור דיברה על 10 משדרים בסכום הזה ובכלל לא העלתה את בעיית התחזוקה.

זאב אלקין: בימים האלה היינו אמורים להיות לאחר רכישת כל 10 המשדרים והכנסתם לפעילות.

זאב אלקין: אני אחסוך מכם את הקריאה אבל בהמשך הדיון שאל סטס, לאור הסוגיה של פיטורים, אם אולי אפשר לוותר על משדר אחד ובכסף שייחסך לחסוך בפיטורים.

זאב אלקין: אז אומר מר יוני בן מנחם: "לא, בשום פנים ואופן.

זאב אלקין: אנחנו צריכים 10 לא 9.

זאב אלקין: הסכום שייחסך בפיטורים של עובד ברדיו רק"ע, הוא בטל בשישים לעומת מקומות אחרים שאפשר לחסוך ב רשות השידור".

יוני בן מנחם: אגב, מר יוני בן מנחם אומר עכשיו את אותם דברים.

זאב אלקין: האמירות הן מאוד ברורות, שצריכים 10 משדרים ולא 9, ובוודאי ובוודאי שלא 5.

זאב אלקין: שהסכום של 5 מיליון שקלים מספיק והמשדרים כבר היו צריכים לעבוד.

סטס מיסז'ניקוב: אני אבקש לתת את רשות הדיבור לשר ואז נמשיך.

אביגדור ליברמן: אני מצטער שאני מתפרץ כדי לומר מספר מילים ואחר כך לעזוב.

אביגדור ליברמן: אולי יותר מכולם אני מלווה את הנושא של רדיו רק"ע כמה שנים.

אביגדור ליברמן: זאת פעם שלישית שמעבירים כסף בהסכמים קואליציוניים לרדיו רק"ע ואף פעם הכסף לא הגיעו ליעדו.

אביגדור ליברמן: איפה שהוא הוא בורח או נבלע.

אביגדור ליברמן: יש שם חור שחור שלא ברור מה נעשה איתו.

אביגדור ליברמן: אני זוכר את הויכוח שהיה לי פה בוועדה עם ג'ו בראל, בזמנו, ועכשיו אנחנו מגיעים לאותו מקום.

אביגדור ליברמן: אני רוצה להגיד לכם שמצד אחד זה אולי הכלי הכי אפקטיבי שיש לרשות השידור.

אביגדור ליברמן: היום בבוקר ביקשתי להוציא מה אחוזי ההקשבה לרדיו רק"ע.

אביגדור ליברמן: 69% מציבור העולים מקשיב לרדיו רק"ע.

אביגדור ליברמן: אין לזה תקדים במדינת ישראל.

אביגדור ליברמן: דבר שני, לרוב האנשים שם אין אלטרנטיבה.

אביגדור ליברמן: מדובר במקומות הכי פרובלמאטיים בצפון, בדרום, הם לא מקבלים שום אינפורמציה משום מקור אחר.

אביגדור ליברמן: לשם זה לא מגיע שנים על גבי שנים.

אביגדור ליברמן: אם נחשוב על כל הכספים שהעברנו לרשות השידור במשך כל השנים, היה אפשר לשדר גם לקרמלין וכל מוסקבה היתה אמורה לקלוט שידורים של רדיו רק"ע ולא רק מעלה אדומים ולא רק שדרות ולא רק מצפה רמון.

אביגדור ליברמן: סטס אני מבקש שתעצור את כל ההעברות לרשות השידור.

אביגדור ליברמן: כל עוד לא נדע עד הגרוש האחרון לאן הלך הכסף, פשוט שלא יהיו שום העברות.

אביגדור ליברמן: תקפיא את כל ההעברות לרשות השידור.

אביגדור ליברמן: עכשיו אני מסתכל על כל מה שהיה עם הקיצוצים למיניהם.

אביגדור ליברמן: העיתונאים היחידים שקיצצו להם שעות נוספות זה היה ברדיו רק"ע.

אביגדור ליברמן: לא ברשת ב', לא ברשת ג', לא ברשת ד'.

אביגדור ליברמן: היחידים שקיצצו להם שעות נוספות זה היה ברדיו רק"ע ואני מדבר על החודשים האחרונים.

שמואל בן צבי: רק חודש אחד וזאת היה טעות.

השר לענייני אסטרטגיה איווט ליברמן: טוב, לפחות בנושא אחד כבר הסכמנו.

השר לענייני אסטרטגיה איווט ליברמן: הגענו למצב שעיתונאים שם אומרים שאין להם תקציב לעיתונים כדי לעשות סקירה עיתונאית.

שלי יחימוביץ': גם ב"הכל דיבורים" אין תקציב לעיתונים.

השר לענייני אסטרטגיה איווט ליברמן: אלה פשוט דברים אבסורדיים.

השר לענייני אסטרטגיה איווט ליברמן: אף אחד לא יכול לתרץ שאין כסף לרדיו רק"ע.

השר לענייני אסטרטגיה איווט ליברמן: בכמות הכסף שהועברה היה תקציב גם לעיתון פראבדה וגם למשדרים שיגיעו עד מוסקבה.

השר לענייני אסטרטגיה איווט ליברמן: סטס, אני מבקש שתעצור כל העברה אפשרית לרשות השידור עד שלא נדע, עד הגרוש האחרון, לאן זה הלך ולמה זה לא הגיע ליעדו.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקווה שנפתור את הבעיה בלי שנזדקק לזה.

שמואל בן צבי: כולנו מברכים ומודים על זה שאחרי הרבה שנים אנחנו מרגישים את עצמנו כמו משפחה בתוך רשות השידור הודות לתמיכה שיש לנו.

שמואל בן צבי: וזה ב-3 שנים האחרונות שמנהל הרדיו הזה נכנס לתפקיד.

שמואל בן צבי: אני רוצה לומר דבר נוסף.

שמואל בן צבי: כדי להחזיק את האנשים לפי חוזים מעל שיא שכר כוח אדם, אנחנו צריכים כ- 600 אלף שקל כל שנה פלוס עוד תוספת של 48%-50%.

שמואל בן צבי: זה לא שכל רק"ע עולה 1 מיליון שקל.

שמואל בן צבי: זה כל אלה שהודות להקצבה הזאת המיוחדת אנחנו יכולנו לקבל אנשים.

זאב אלקין: הסכום הוכפל מאז הישיבה האחרונה באוקטובר.

שמואל בן צבי: הודות לזה שהעברתם אלינו כספים יכולנו לקבל אנשים.

אביגדור ליברמן: מר בן צבי, סליחה שאני מפסיק אותך, לא הבנתי שום דבר ממה שאמרת.

אביגדור ליברמן: אני יכול רק לומר לך שהכסף שהועבר בשנים האחרונות, חצי ממנו לא הגיע ליעדו.

אביגדור ליברמן: אם כל הכסף היה מגיע, לא היו צריכים לראות שם שום בעיות תקציב ושום קיצוצים.

אביגדור ליברמן: אנחנו מבקשים לראות מסמך מסודר איך הכסף נוצל ולאן הוא הלך.

זאב אלקין: אני מבין מה שמר בן צבי אמר, רק שאני חולק על הסכומים.

זאב אלקין: ידידי, חברי ועדת הכספים.

זאב אלקין: כדי לחסוך בזמן אני רוצה לשתף אתכם בתחקיר שכבר פעם אחת נעשה בוועדה אחרת.

זאב אלקין: ישנה סוגיית המשדרים, התוודענו אליה והבנו מה קרה.

זאב אלקין: בזמנו הועבר סכום של 5 מיליון שקל.

זאב אלקין: היה סיכום חד משמעי שהוא מספיק לרכישת 10 משדרים.

זאב אלקין: עד לפני חצי שנה הרשות טענה שהסכום מספיק לה וטכנית היא רוכשת אותו רק כרגע.

זאב אלקין: פתאום עכשיו מתחילים לדבר על 5 משדרים, כאשר עד לא מזמן הרשות טענה ש-5 משדרים זה לא מספיק והם לא יפתרו את הבעיה.

זאב אלקין: סוגיה שניה קשורה לעובדים.

זאב אלקין: ב-2004 נחתם הסכם קואליציוני עם ישראל ביתנו שבמסגרתו היה צריך להעביר 2 מיליון שקלים לרדיו רק"ע לתוספות של מספר מסוים של עובדים, 3 במשרה מלאה והשאר במשרות חלקיות כאלו או אחרות.

זאב אלקין: הסכום הזה לא עבר ב-2004 בגלל עיכובים כאלה ואחרים אלא ב-2005.

זאב אלקין: לפי התחשיב שנעשה, הסכם הזה היה צריך להספיק ל-4 שנים של תפעול.

זאב אלקין: היות ולא מדובר על גוף ממשלתי רגיל, דובר אז על העברה חד פעמית שהיתה צריכה להתפרס על כמה שנים.

יוני בן מנחם: על פי התחשיב של מי?

זאב אלקין: מלכתחילה, כשנעשה הסיכום הזה, זאת היתה האמירה של רשות השידור לישראל ביתנו ולכן הם גם ביקשו את הסכום.

זאב אלקין: בדיון ב-31 באוקטובר, שגם אתה נכחת בו, נאמר שכל התוספות ביחד, בעלות שנתית, נעים בין 500,000 שקל עד 600,000 שקל.

זאב אלקין: אלה הסכומים שעלו שם בדיון.

זאב אלקין: חישוב פשוט מראה ש-2 מיליון שהועברו ב-2005, גם אם זה 600,000 הסכומים עוד לא הסתיימו ב-2007 והיו צריכים להישאר ל-2008.

זאב אלקין: באותו דיון נאמר חד משמעית על ידי נציגי רשות השידור, ואני שמעתי זאת גם מהמנכ"ל, שאם וכאשר תעלה בעיית הפיטורים, היא בכלל לא נובעת מבעיה תקציבית, כי כולם מודים בזה שהתקציב עוד קיים והועבר והכל בסדר.

זאב אלקין: בעיית הפיטורים נובעת מבעיה אחרת של דרכי העסקה, אנשים עובדים מספר שנים שמחייב לתת קביעות ולא רוצים לתת קביעות.

ראובן ריבלין: כל 3 שנים מתחלף הצוות?

זאב אלקין: הוא בטח יתייחס לזה בהמשך.

זאב אלקין: המנכ"ל הבטיח לי אז שהוא יחפש פתרונות יצירתיים בלי להיפרד מהאנשים בגלל בעיות טכניות, כאשר התקציב קיים.

זאב אלקין: אני לא יודע אם הוצע פיתרון או לא, אבל בינתיים האנשים עוד שם וזאת תודות למנכ"ל.

זאב אלקין: לא עלתה שם בעיה תקציבית ונאמר מפורשות בפרוטוקול, על ידי רשות השידור, שהבעיה היא לא תקציבית והכסף מההסכם הקודם קיים.

זאב אלקין: כשהתקיימו דיונים על אישור תקציב 2007 בסוף 2006, הייתי שותף למגעים עם רשות השידור.

זאב אלקין: וידאנו איתם שאכן הכסף שהועבר עוד מספיק כדי להחזיק את מה שקיים ושהתוספת התקציבית אמורה להיות לתוספות לרדיו רק"ע שנמצא במצב מאוד בעייתי.

זאב אלקין: לאור זאת עלתה הבקשה של ה-1 מיליון שקל ולכן אושרה ההעברה של עוד 1 מיליון שקל לתוספות.

זאב אלקין: 2 מיליון שהיו צריכים להספיק בתפעול שלהם עד לחלק של 2008 ועוד 1 מיליון שתוכנן על בסיס 500,000 אלף בשנה.

זאב אלקין: זאת אומרת שב-2007 וב-2008 לעוד תוספות שהיו נחוצות.

זאב אלקין: על כן אני, כמו חברי יושב ראש הוועדה, מאוד הופתעתי כששמעתי על האפשרות של פיטורים ברדיו רק"ע ועל הקיצוצים כאשר למיטב הבנתי היה צריך להיות בדיוק תהליך הפוך.

יוני בן מנחם: אין פיטורים ואין קיצוצים.

סטס מיסז'ניקוב: קיצוץ בשעות נוספות.

יוני בן מנחם: זאת היתה טעות של מנהל.

זאב אלקין: אם הטעות תוקנה, אז מצוין.

זאב אלקין: על פי התקציב הזה, שלכאורה כבר משנת 2007, בסדר גודל של 500,000 לשנה, היו צריך ללכת לתוספות של כוח אדם.

זאב אלקין: למה ביקשו את המיליון הזה?

זאב אלקין: כי הסבירו לנו שהוא הכרחי, שהוא נחוץ ושהוא ישחרר את השידור.

זאב אלקין: היתה גם הבנה חד משמעית עם המנכ"ל שזה לא הולך לבור.

ראובן ריבלין: כמה שעות משדר רדיו רק"ע ברוסית?

מודי בן צבי: 12 שעות ביום בשידור חי ו-3 שעות מוקלטות.

זאב אלקין: הצרכים האלה, שדובר עליהם, בעיניי נחוצים מאוד.

זאב אלקין: כאן אני חוזר לדברי חבר הכנסת ריבלין, שהוא צודק לחלוטין.

זאב אלקין: מדובר כאן, לעיתים קרובות, על דרך יחידה של ציבור גדול מאוד להתחבר למציאות הישראלית.

זאב אלקין: אני מסכים איתך, שלי, שכל רשות השידור בבעיה וכדאי לקיים כאן את הדיון, בעיקר על הפן התקציבי שלו.

זאב אלקין: אבל כאן אנחנו מדברים על משהו שאין לו תחליף כי אין כמעט אפשרויות אחרות.

זאב אלקין: יש רק עוד תחנת רדיו אחת פרטית שמשדרת ברוסית, של בן בסט, והיא נמצאת בראשון לציון.

זאב אלקין: אבל מדובר כאן בציבור גדול מאוד שזה החיבור היחיד שלו לחברה הישראלית.

זאב אלקין: לדוגמה, זה רדיו שיש לו הרבה מאזינים אבל אין לו כתב פרלמנטארי.

זאב אלקין: זאת אומרת שהציבור הזה כמעט ולא יודע ממה שמתרחש כאן.

זאב אלקין: יש אמנם עדכונים במסגרת החדשות אבל אין כתב פרלמנטארי.

זאב אלקין: רדיו "כל חי" מחזיק גם כתב פרלמנטארי.

אורית נוקד: כולנו בוועדה נסכים על חשיבות השידור הציבורי.

אורית נוקד: אני חושבת שצריך לקיים על זה דיון.

אורית נוקד: אני באה ממקום שהסכמים צריך לכבד.

אורית נוקד: יחד עם זאת, שמעתי שיכול להיות שעוד חודשיים רשות השידור תגיע למצב של פשיטת רגל.

אורית נוקד: בתוך כל זה אני מכירה בצורך החיוני, במיוחד לציבור העולים הרוסי, ש-70% מהם מאזינים לרדיו ואין להם אלטרנטיבה.

אורית נוקד: מדובר פה גם באנשים מבוגרים שלא יודעים עברית.

אורית נוקד: אני חושבת שחייבים למצוא את הדרך.

אורית נוקד: לרבע את המעגל.

סטס מיסז'ניקוב: אורית, אנחנו מצאנו את הדרך והוספנו לרשות השידור את התקציב.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו אנחנו רוצים להבין לאן הלך הכסף.

אורית נוקד: גם אני רוצה להבין לאן הלך הכסף אבל אני גם מבינה שהם עומדים בפני קשיים.

אורית נוקד: אם אנחנו יכולים להוסיף עוד סכום, זה דיון אחר.

יעקב ליצמן: אדוני היושב ראש, חבל שהשר איווט ליברמן עזב.

יעקב ליצמן: כשר, אני מצפה ממנו שיבין על מה הוא מדבר.

יעקב ליצמן: הוא ביקש ממך שתעכב העברות תקציביות לרשות השידור.

יעקב ליצמן: פשוט תגיד לו שאין דבר כזה.

יעקב ליצמן: הוא מאיים על העיתונות, הוא אפילו לא יודע על מה הוא מדבר.

יעקב ליצמן: אין העברות תקציביות לרשות השידור.

יעקב ליצמן: שר מצביע מלחמה?

יעקב ליצמן: כך הוא נראה כי כך הוא מצביע מלחמה.

אלי אפללו: ליצמן, אתה לימדת אותנו את זה, אני למדתי את זה ממך.

יעקב ליצמן: דבר שני, רק"ע חשוב לי מאוד.

יעקב ליצמן: אני חושב שהאוכלוסייה חשובה ויש אנשים שתלויים בזה והכל נכון וצודק.

יעקב ליצמן: אבל אני לא חושב שצריך לנהל דיון על 5 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אני אומר לך שבחדר אתה סוגר את זה בשתי דקות, וחבל מאוד שבשעה וחצי אתה משגע אותנו בנושא הזה.

יעקב ליצמן: אם לא יודע איך לעשות את זה, תכניס אותי לחדר שלך, זה אפילו לא צריך את זה, בשתי דקות אתה מסדר את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מקבל את ההערה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: מי שחושב שאני משגע אותו, חופשי גם לא להשתתף בדיון.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהדיון על הכסף הציבורי מספיק חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: 5 מיליון שקל זה לא גרוש אחד.

סטס מיסז'ניקוב: 5 מיליון שקל דורש 50 חתימות במליאת הכנסת על מנת להעביר חוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהדיון מספיק חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה לסגור את זה בחדרים.

סטס מיסז'ניקוב: חוץ מזה, מדובר ב-8 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אני אגיד לך למה התכוונתי.

יעקב ליצמן: 5 מיליון שקל, גם אתה לא חולק שאף אחד לא לקח את זה לכיס.

יעקב ליצמן: כל הויכוח הוא האם ה-5 מיליון שקל כוללים את התפעול או לא.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא הויכוח.

יעקב ליצמן: אני שמעתי את זה כאן, זה מה שנאמר בפרוטוקול.

סטס מיסז'ניקוב: אז אתה לא שמעת את חבר הכנסת אלקין שפירט עכשיו בפרוטרוט לגבי 3 מיליון שקל שהיו צריכים להספיק ל-4 שנים ופתאום התגלה שלא הספיקו לחודש אחד.

יעקב ליצמן: בבוקר אמרת ש-5 מיליון שקל ל-10 משדרים.

יעקב ליצמן: יוני אישר שזה 500,000 שקל למשדר.

יעקב ליצמן: אז מוטי אמר שאמנם 5 מיליון עברו לרק"ע וזה שימש ל-5 משדרים וגם לתפעול.

יעקב ליצמן: כך אני הבנתי.

יעקב ליצמן: הערה אחרונה היא לגבי משהו מאוד חמור.

יעקב ליצמן: מה שמתברר בדון היום שישראל ביתנו ניהלה משא ומתן קואליציוני עם רשות השידור.

יעקב ליצמן: שמעתי שישבו איתכם.

סטס מיסז'ניקוב: אתה לא שמעת טוב.

יעקב ליצמן: אם זה לא נכון, אני חוזר בי.

סטס מיסז'ניקוב: יעקב, הרי מי כמוך יודע שאי אפשר לנהל משא ומתן עם כל רשות השידור.

ראובן ריבלין: לגבי הדברים של ליצמן אני רוצה להבהיר שנדמה לי שבפרקטיקה ליצמן צודק בקשר להעברות.

ראובן ריבלין: אבל בהחלט יכול להיות מצב שבו הממשלה תחליט, באמצע השנה, לקחת מהרזרבה ולהקציב לרשות השידור.

יעקב ליצמן: אני צריך להדריך אותו איך עושים את זה?

ראובן ריבלין: אם הם מעבירים מהרזרבה לרשות השידור - - -

יעקב ליצמן: רובי, ב-5 דקות.

אלי אפללו: אני מברך על הדיון שהוא דיון חשוב מאוד.

אלי אפללו: כהערת ביניים, כבוד הרב, אתה לימדת אותי להקפיא העברות אם יש בעיות.

אלי אפללו: נכון שהרב ליצמן אומר שאפשר לסגור את זה אבל לפעמים עדיף לעשות את זה בצורה פומבית.

אלי אפללו: אתה צודק שאפשר לסגור את זה ב-5 דקות, אבל אני חושב שהשיטה החדשה, לעשות את זה באופן פומבי וגלוי זה מבורך.

יעקב ליצמן: איווט אמר להקפיא את הכסף.

אלי אפללו: צר לי שדווקא בהסכמים קואליציוניים מעבירים תקציבים לרדיו רק"ע.

אלי אפללו: הכספים מגיעים להם גם ללא הסכמים קואליציוניים.

אלי אפללו: רדיו רק"ע חשוב לציבור כל כך גדול.

אלי אפללו: ציבור שעוד לא מדבר את השפה, ואני רואה את זה בפריפריות.

אלי אפללו: האנשים המבוגרים שרוצים לקבל את החדשות – גם במלחמה הם שמעו רק רדיו רק"ע ומשם הם קיבלו את כל האינפורמציה.

אלי אפללו: הם צריכים לקבל את זה בזכות ולא בחסד.

אלי אפללו: אני לא רוצה להיכנס לדוח מבקר המדינה בקשר לרשות השידור ואני חושב שזאת שערורייה כשלעצמה.

אלי אפללו: כל העניין של ממי גובים.

אלי אפללו: מתברר שיש אוכלוסיות שלא גובים מהן בכלל.

אלי אפללו: זה נושא אחר.

אלי אפללו: אני מברך אותך על הדיון פה בוועדה ולא בחדרי חדרים.

אלי אפללו: יש לי הערכה לחבר הכנסת ליצמן אבל ממנו למדתי שיש בעיות.

אלי אפללו: אנחנו קובעים פה תקציב ואחר כך לא מיישמים שקבענו.

אלי אפללו: אני חושב שהשר צודק ואם לא מיישמים את ההחלטות, לא צריך לעשות העברות תקציביות עד שיתקנו ושיעבירו את זה.

אלי אפללו: יש מקרים נוספים, שאנחנו צריכים להעלות, שהעברנו תקציבים וזה נתקע.

אלי אפללו: אני חושב שחשוב לדון בכך.

אלי אפללו: הייתי רוצה לראות את הדוח שלהם בהעברה התקציבית הראשונה שלהם בפעם הבאה או אפילו לפני כן, כדי שיוכיחו לנו שזה עבר.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, הייתי מבקש לקבל את הדוח הזה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להעביר לכם ולפרוטוקול תחושת אי נוחות שיש לי מהדיון הזה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, אני לחלוטין איתך בעניין הזה, גם בחשיבות של רדיו רק"ע וגם בחשיבות בקיום הסכמים קואליציוניים וגם בלגיטימציה של מפלגה פוליטית לדאוג לציבור שהוא ציבור מצביעים שלה, גם אם זה סקטוריאלי.

שלי יחימוביץ': הכל לגיטימי, אבל הדיון הזה מאוד בעייתי.

שלי יחימוביץ': רובי כבר נגע בזה, וצריך שזה ייאמר כי אין לי שום ספק שעכשיו אנשי רדיו רק"ע אסירי תודה לישראל ביתנו.

שלי יחימוביץ': זה יוצר זיקה פוליטית מאוד קשה ומאוד בעייתית.

שלי יחימוביץ': אני לא טוענת שאין זיקות כאלה במקומות אחרים אבל כאן זה היה מאוד מובהק.

שלי יחימוביץ': גם ההגעה של השר איווט לברמן, כולל הדפיקה על השולחן וההנחיה שלא להעביר כספים לרשות השידור, עד שהעניין הזה ייפתר, גם היא היתה הברגה אחת יותר מידי של הבורג הזה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להביע הסתייגות מהאופן שבו הדברים נעשו.

אלי אפללו: אני חושב שמה שעשה השר היה נכון, בניגוד לדעת חברתי.

אלי אפללו: אני חושב שבלעדי התקציב הזה הם לא היו יכולים לפעול.

אלי אפללו: בלעדי המאבק שלהם לא היו מקבלים את התקציב הזה.

אלי אפללו: השר אמר את דבריו וזה לגיטימי וזה בסדר גמור.

אלי אפללו: אני מברך על המאבק שלכם לגבי התקצוב של ה-5 מיליון שקל.

מוטי שקאלר: אנחנו נעביר לכם דוח על כל שקל שקיבלנו ותבדקו אם אכן יישמנו.

מוטי שקאלר: ממה שאני יודע, ונעשה בדיקה נוספת, נעשה שימוש בכסף שהועבר לנו.

מוטי שקאלר: אני אבדוק שוב ואתן דוח מפורט.

מוטי שקאלר: לגבי נחיצות השידור הציבורי.

מוטי שקאלר: היום השידור הציבורי גם ברדיו וגם בטלוויזיה, כל שקל שאין לו עניין בשידור ציבורי מנוכה לחלוטין מהתקציב שלי.

מוטי שקאלר: לא בכדי, הדברים הראשונים שנוכו אלה תכנית בידור שבעיניי היו רלוונטיים לערוץ 2 ולערוץ 10 ולא לערוץ 1, כמו מכבי תל-אביב, הפועל ירושלים וכל מה שקשור בספורט, למעט נבחרות.

ראובן ריבלין: נבחרות זאת חובת הממלכה לתת לציבור.

מוטי שקלאר: רובי, לולא השידור הציבורי לא היה לך את השבוע הייחודי שנקרא "זיכרון סרוג" – שבוע שלם הוקדש לתרבות הישראלית בין יום השואה ליום הזיכרון.

מוטי שקלאר: לא היה לך שבוע שמוקדש כולו לאירועים בירושלים ולתכנים שנוגעים לירושלים בשבוע ירושלים.

מוטי שקלאר: לולא השידור הציבור לא היתה לך תכנית תרבות בפריים טיים ב-20:00.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נקיים דיון על השידור הציבורי, אבל לא עכשיו.

מוטי שקלאר: על מנת שתבינו את הדברים, לקט מהשבוע האחרון: אתמול ישב איתו נחצ'ה הימן על מנת להציג את המוסיקה הישראלית ואת ההיסטוריה של המוסיקה הישראלית מהארכיון של רשות השידור, של 70 שנות שידור.

מוטי שקלאר: מחלפי ודרך וייספיש וכל הדברים האחרים, עלות של מיליוני שקלים שאתה אומר לעצמך איך השידור הציבור לא מציל את הזמר העברי, שזה ההיסטוריה שלנו?

מוטי שקלאר: אני לא יכול לעשות שום דבר כרגע בגלל בעיה תקציבית.

מוטי שקלאר: אתמול ישבו איתי איגודי היוצרים שדורשים לממש את החוק ש-50% מההפקות צריכות לצאת החוצה.

מוטי שקלאר: אני לא יכול לעזור להם בנושא הזה.

מוטי שקלאר: בשבוע שעבר ישב איתי ציבור שרוצה רשת מורשת ואני לא יכול לעזור להם בנושא הזה.

מוטי שקלאר: לפני שבועיים ישבו אנשים שקשורים למגזר הערבי, כולל חברי כנסת, שחושבים שיש אינטרס עליון למדינת ישראל שיהיה רדיו בשפה הערבית.

מוטי שקלאר: אנחנו לא יכולים לעזור להם בנושא המשדרים כי בקושי קולטים את זה.

מוטי שקלאר: לפני שבועיים נדרשתי לפני שבועיים, בוועדת ביקורת, מדוע אני לא משלם 11 מיליון שקל עבור התזמורת הסימפונית של רשות השידור.

מוטי שקלאר: וכן הלאה וכן הלאה.

מוטי שקלאר: במצב הנוכחי אני לא יכול לעזור.

מוטי שקלאר: אנחנו בבור הקיים.

מוטי שקלאר: אני לא יודע מה יותר חשוב ממה.

מוטי שקלאר: אין לי ספק שרק"ע הוא חלק מהעניין ואם ניתן תקציב צריך למצות את התקציב לטובת רדיו רק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: זאת שורת המחץ.

מוטי שקלאר: ועדת הביקורת לא הסכימה איתי.

ראובן ריבלין: תזמורת אפשר לשמוע גם במקומות אחרים, אבל את רדיו רק"ע אי אפשר לשמוע במקום אחר.

סטס מיסז'ניקוב: המנכ"ל אמר משהו יותר חשוב, דהיינו, במיוחד כשניתן תקציב צבוע לצרכי רק"ע.

יוני בן מנחם: אנחנו מברכים על שהזמנתם אותנו.

יוני בן מנחם: תמיד נשמח בצורה הכי שקופה להציג לכם את כל מה שנעשה.

יוני בן מנחם: הדבר הכי פשוט שאפשר היה לעשות זה לבקש מאיתנו לקראת הדיון להכין דוח, אני בטוח שהיית מוותר על הדיון.

יוני בן מנחם: אנחנו, תאמין לי, לא לקחנו אגורה אחת מהכסף הצבוע וכולו הלך לרק"ע.

יוני בן מנחם: יושב פה סמנכ"ל הכספים והוא יגיש לכם דוח מפורט.

יוני בן מנחם: יעידו אנשי רק"ע, ויש לכם קשר הדוק איתם, הם זוכים ליחס הכי טוב שהם זכו לו אי פעם, גם מהמנכ"ל הנוכחי וגם ממנהל הרדיו.

יוני בן מנחם: הם משתתפים אצלנו בכל הדיונים ואין הבדל בינם לבין השדרים האחרים, כולם סמוכים על שולחננו וכולם מקבלים את היחס הכי טוב.

יוני בן מנחם: הבעיות שמהם הם סובלים הם בעיות של כל רשות השידור ושכל כל העיתונאים.

יוני בן מנחם: אנחנו לא מפלים אותם בגלל הם אנשי רק"ע.

יוני בן מנחם: לגבי מה שאמר חבר הכנסת אלקין לגבי החישובים.

יוני בן מנחם: אני לא יודע מי נתן לו את החישובים.

יוני בן מנחם: עובדה שבקטע של החישובים הוא לא ציטט מתוך הפרוטוקול.

יוני בן מנחם: מי שעושה אצלנו את התחשיבים הוא סמנכ"ל הכספים, וזה מה שקובע ברשות השידור.

יוני בן מנחם: לכן, תבדקו ותראו שהכסף לא הלך לשום מקום אלא לרק"ע.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסכם בקצרה את הדיון.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהדיון הזה היה מאוד נחוץ.

סטס מיסז'ניקוב: כמובן שאפשר לסגור דברים בחדרי חדרים, אבל זה לא המקרה כי מדובר ב-8 מיליון שקל של כסף ציבורי ואנחנו כחברי כסף ונציגי ציבור צריכים לדעת לאן זרם הכסף.

סטס מיסז'ניקוב: זה שאנחנו מנדבר עם המנכ"ל ועם מנהל הרדיו וננסה לפתור עניין נקודתי, זה סיפור אחר.

סטס מיסז'ניקוב: זאת עבודה פרטנית ושוטפת של חבר הכנסת, אבל פה היינו צריכים לקיים את הדיון הזה.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי ההערה של יוני שאם היינו אומרים לכם להכין את הדוח אז הייתם מכינים.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שברגע שזה הופיע בסדר היום יכולתם לעשות את זה לבד.

סטס מיסז'ניקוב: אתם מספיק נבונים ומספיק אינטליגנטים שאנחנו נדון בדיוק בנושא של הדוח הכספי.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקריא 3 דברים אותם אנחנו מבקשים מכם לעשות.

סטס מיסז'ניקוב: לפני כן אני רוצה לומר שחבל מאוד שלא נמצאים פה אנשים מרק"ע, חוץ ממר בן צבי.

סטס מיסז'ניקוב: אני יודע שאתה מעטפת כוללת לכן אתה נמצא פה.

סטס מיסז'ניקוב: מוטי, זה לא נכון שאנשים יחששו להגיע לועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: אף אחד לא איים עליהם ואף אחד לא רוצה ברעתם, אבל זה שאנשים לא רוצים להגיע לוועדת הכספים מחשש שאולי עצם הנוכחות שלהם תתפרש לא נכון, זה נוהג קלוקל.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא לגנותכם, כי אני חוזר ואומר שאף אחד לא איים עליהם אבל חבל שזאת האווירה שנוצרה.

מוטי שקלאר: אני אפילו לא יודע מי הוזמן.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שזאת בושה וחרפה במדינת ישראל שמפלגה פוליטית צריכה לעזור.

ראובן ריבלין: צ'יץ למד את זה ועד היום כל המערכת המוניציפאלית הרוסה.

סטס מיסז'ניקוב: אבל זה מה שיש.

סטס מיסז'ניקוב: אני נותן דוגמא של הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, כי זה לא מגזרי, וגם להם מפלגת ישראל ביתנו תורמת.

סטס מיסז'ניקוב: בזכות זה יש שם תכניות חדשות וניידות חדשות.

סטס מיסז'ניקוב: זה נוהג קלוקל אבל זה מה שיש.

מוטי שקאלר: בעוד אנחנו מדברים על ה-5 מיליון שקלים, החוק הנוכחי מחייב לקצץ מהאגרה 5% מידי שנה.

מוטי שקאלר: מה יישאר בסוף?

סטס מיסז'ניקוב: 1.

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים דורשת מרשות השידור להמציא תוך שבוע דוח כספי לגבי 8 מיליון שקל שהוזרמו לרשות השידור מתוקף הסכמים תקציביים עם מפלגת ישראל ביתנו.

סטס מיסז'ניקוב: 2.

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים דורשת וממליצה בחום לסיים תוך חודש את כל הנושא של רכישת משדרים, דבר הנמשך כבר שנה, ולמצוא מקורות לתחזוקתם ברשות השידור ולהתחיל את העבודה על הביצוע.

סטס מיסז'ניקוב: 3.

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים ממליצה בחום להפסיק לאלתר גזרות על העובדים כפי שצוינו פה חלקם, כולל קיצוץ של שעות נוספות, שאתם טוענים שזאת היתה טעות, ודברים אחרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני אישית אגיש למנכ"ל רשות השידור את אותן גזרות שאנחנו מבקשים לבטל, ואנחנו מבקשים ליישם את זה.

סטס מיסז'ניקוב: חוץ מזה אשמח להיפגש עם כל אחד ולדון באופן פרטני בכל הנושאים.

סטס מיסז'ניקוב: תודה שבאתם, הישיבה נעולה