ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 195, 2007-05-15 13:30

מיכאל מלכיאור: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

מיכאל מלכיאור: אנו ביקשנו מראש הממשלה ומהשרה להגיע.

מיכאל מלכיאור: זו ישיבה מאוד חשובה.

מיכאל מלכיאור: ראש הממשלה אמר לי שהוא בירדן, ולכן הוא לא יכול להגיע.

מיכאל מלכיאור: ראש הממשלה הוא גם שר האוצר, ולכן הוא היה צריך להגיע לכאן גם בכובע הזה.

מיכאל מלכיאור: האם יש מישהו שיכול לומר לנו אם השרה מתכוונת להגיע?

אייל רק: לא.

אייל רק: ההתראה היתה קצרה מדי.

מיכאל מלכיאור: חשבנו ששביתת הסטודנטים מצדיקה את בואה, אבל בסדר.

מיכאל מלכיאור: אנחנו קבענו את ישיבת הוועדה בעקבות סדרה של פגישות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כוועדה ניסינו מההתחלה לעשות למען ההשכלה הגבוהה בישראל, ובניגוד לשלל הנושאים בהם אנו מטפלים ובהם לא זוכים לשיתוף פעולה מהממשלה, פה זכינו להתעלמות מוחלטת מכל ההחלטות שהתקבלו בנושא פה אחד.

מיכאל מלכיאור: היתה לנו ישיבה עם שרת החינוך, ודרשנו שיהיה נציג של הסטודנטים בוועדת שוחט.

מיכאל מלכיאור: זאת היתה ההחלטה של כלל המפלגות פה.

מיכאל מלכיאור: התרענו שיקרה עם ועדת שוחט בדיוק מה שקרה עם ועדת דברת.

מיכאל מלכיאור: רוצים בצורה חד צדדית להכניס נציגים של האוצר ולא של המרצים והסטודנטים.

מיכאל מלכיאור: זה נתפס בעיני הציבור כפעולה חד צדדית, שבדרך כלל לא עובדת בחברה דמוקרטית כמו שלנו.

מיכאל מלכיאור: לכן, אני לא מתפלא שנגרם הרס בעקבות הקמת ועדת שוחט: 230,000 סטודנטים היום לא לומדים, המרצים מובטלים וכולם מיואשים.

מיכאל מלכיאור: זאת אזלת יד שלטונית.

מיכאל מלכיאור: אני מוחה על כך, כי אני חושב שאפשר היה לצפות את כל הדברים מראש ובהגינות שלטונית לפתור את העניין.

מיכאל מלכיאור: אנחנו קיבלנו החלטה פה אחד, שחייבים ליישם את ההבטחה השלטונית של יישום דוח וינוגרד א'.

מיכאל מלכיאור: זה אחד מהדברים הבסיסיים בניהול שלטוני תקין.

מיכאל מלכיאור: אתה לא מקיים ועדה, מקבל החלטה פה אחד בממשלה, שיש לה השלכות מול גורמים אחרים: אוניברסיטאות, מכללות, סטודנטים, ואחר כך כאילו לא קרה דבר.

מיכאל מלכיאור: היתה התחלה של יישום בתקופה קשה מבחינה כלכלית בישראל.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להזכיר את זה, כי יושב פה מי שהיה שר אוצר באותם שנים וזה לשבחו.

מיכאל מלכיאור: היו תנאים קשים של תחילת אינתיפאדה, ולמרות זאת היה ברור שאת הדבר הזה צריך ליישם.

מיכאל מלכיאור: היתה החלטה פה אחד של ועדת החינוך, שזכתה להתעלמות מוחלטת מצד הגוף שאמור ליישם את זה.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לעשות את הדברים בצורה חד צדדית, כופה, מבלי לערב את כל הגורמים ומבלי לדון איתם.

מיכאל מלכיאור: אני חושב, שעשינו נכון שהקמנו ועדת משנה.

מיכאל מלכיאור: הבעיה היא שרוצים בנוגע לשכר הלימוד לעשות פטה קומפלי.

מיכאל מלכיאור: היום יש סיפורים בעיתונות שאומרים, כי במקום להוריד את מה שהיה צריך להוריד משכר הלימוד רוצים להעלות את שכר הלימוד מ-9,000 שקלים ל-13,500 שקלים.

מיכאל מלכיאור: עלייה כזאת לא מתקבלת על הדעת בשום צורה.

מיכאל מלכיאור: מאחר והתעלמו מאיתנו מתחילת התהליך ועד היום הזה, גם משרד החינוך וגם הממשלה בכללותה, אנחנו רואים עכשיו הרס של ההשכלה הגבוהה: 31 ימים של שביתה עם כל מה שזה מלווה.

מיכאל מלכיאור: זה סימסטר שני המלווה בכל מיני התחייבויות של מרצים וסטודנטים, וזה כאילו שום דבר.

מיכאל מלכיאור: אם ראש הממשלה, שר האוצר ושרת החינוך היו יושבים יום ולילה כדי לפתור את זה, הייתי מבין את זה.

מיכאל מלכיאור: אבל לא כך.

מיכאל מלכיאור: יש להם את כל הזמן בעולם, וחושבים שאולי מישהו יישבר.

מיכאל מלכיאור: אני חושב, שהסטודנטים פה התנהלו בצורה ראויה, כי הציעו להם הצעה לא ראויה.

מיכאל מלכיאור: הציעו להם דבר, שרוב האנשים בחברה הישראלית היו מקבלים.

מיכאל מלכיאור: אמרו להם: אנחנו נדאג לכם, אתם לא תשלמו יותר, אפילו נפחית לכם 3% משכר הלימוד, 260 שלים, אבל לאלה שיבואו מחר לא נעשה זאת.

מיכאל מלכיאור: זאת לא הדאגה שלכם, כי אתם לא נלחמים עבור ההשכלה הגבוהה, אתם לא נלחמים בשביל החברה הישראלית וצמצום פערים מול הפריפריה, אלא עבור הכיס שלכם בלבד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נדאג לכיס שלכם, וזהו.

מיכאל מלכיאור: הם דחו את זה בבוז, ועל כך כל הכבוד.

מיכאל מלכיאור: זה דבר לא קל, ואני יודע מה הלחץ שהופעל על הסטודנטים במקרה הזה.

מיכאל מלכיאור: אני רציתי לשמוע, איפה עומד המשא ומתן.

מיכאל מלכיאור: קיוויתי ששרת החינוך תכבד את הכנסת ואת המקום ותגיע לפה.

מיכאל מלכיאור: אם אכן לא נשמע פה שיש פתרון, יש לנו הצעה אחרת של הוועדה.

מיכאל מלכיאור: יש הצעת חוק שנוגעת למעמד הסטודנט, והיא עברה בקריאה טרומית ובקריאה ראשונה.

מיכאל מלכיאור: אלה שתי הצעות חוק שאיחדנו ביניהן, הצעת חוק של חה"כ סילבן שלום והצעת חוק של חה"כ מילר עם סדרה ארוכה של חברי כנסת.

מיכאל מלכיאור: כדי לבוא לקראת הממשלה, אנו הוצאנו את הסעיפים התקציביים מהצעת החוק, אבל הממשלה החליטה בכל זאת לא לתמוך בהצעת החוק במליאה.

משה גפני: למה הוצאתם?

מיכאל מלכיאור: כי רצינו את החוק.

אלכס מילר: כי לכל סעיף תקציבי היתה פרשנות וויכוח.

מיכאל מלכיאור: אנחנו החלטנו להוציא את זה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להציע, שאנו נתחיל היום לעבוד על החוק הזה, עם אופציה שאנו נכניס את הסעיפים התקציביים.

משה גפני: היות ונציגי הממשלה לא הגיעו, אני מציע להכניס בחזרה לחוק את הנושא התקציבי, תאשר אותו עכשיו ותפצל את החוק.

משה גפני: תביא את זה למליאה לקריאה שנייה ושלישית, ואז יתחיל המשא ומתן האמיתי.

משה גפני: אם לא תעשה את זה, כולם ידברו פה בשבח הסטודנטים.

משה גפני: גם אני אדבר על זה שהם היו בכותל המערבי והתפללו, אבל הממשלה תמשיך לצחוק.

משה גפני: אם אתה תפעיל את הכוח שלך כיו"ר ועדת חינוך, תביא את הסעיפים התקציביים חזרה, תפצל את החוק ותביא את זה למליאה, יהיו לך 50 חברי כנסת שיתמכו בכך.

יצחק גלנטי: למה פיצול?

מיכאל מלכיאור: בגדול זה מה שאנו עושים.

מיכאל מלכיאור: אם נעשה פיצול או לא, אנו נחליט פה.

מיכאל מלכיאור: יש חוק טוב של מעמד הסטודנט.

מיכאל מלכיאור: אנו רוצים לסיים את העבודה על החוק הזה, וזה זמן ראוי וטוב לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: דבר נוסף, אנו לא יכולים לשבת מנגד כאשר אנו רואים הרס מוחלט של ההשכלה הגבוהה.

מיכאל מלכיאור: לכן, אנחנו חייבים לעשות את שלנו.

מיכאל מלכיאור: לא הקשיבו לאף אחת מההמלצות שלנו, וקרה מה שקרה.

מיכאל מלכיאור: אם לא בצד הפיקוח, נצטרך להפעיל את צד המחוקק שלנו.

מיכאל מלכיאור: אני מאוד מקווה, שכולם יתעשתו ויישבו למשא ומתן ללא השמצות הדדיות, יגיעו להסדר, כך שלא נצטרך לחוקק.

מיכאל מלכיאור: אני לא חושב שהדבר הזה חייב להיות בחוק.

מיכאל מלכיאור: אנו נקבל עכשיו כמה התייחסויות מחברי כנסת שביקשו לדבר.

מיכאל מלכיאור: נקבל התייחסות מהממשלה.

מיכאל מלכיאור: אולי הם כן רוצים לביא לנו פתרון.

מיכאל מלכיאור: אתמול סיפרו לי שיישבו כל הלילה, ובבוקר ייצא עשן לבן.

סילבן שלום: אני רוצה להודות ליו"ר שהסכים לקיים את הישיבה בדחיפות.

סילבן שלום: אתמול קיימנו ישיבה לא פורמלית, שבמהלכה החלטנו לקיים את הדיון היום בדחיפות.

סילבן שלום: אני חושב, שאחרי 31 יום הגיע הזמן שהכנסת תאמר את דברה.

סילבן שלום: לא יכול להיות שהשביתה הזאת נמשכת, הסטודנטים מפגינים ונעצרים, וראש הממשלה ושרת החינוך לא מוצאים זמן כדי להגיע.

סילבן שלום: זאת שערורייה והפקרות.

סילבן שלום: זה כמעט בכל נושא, ולכן זה לא מפתיע.

סילבן שלום: זאת שערורייה ששרת החינוך לא נמצאת כאן וראש הממשלה לא נמצא כאן.

רונית תירוש: זה תפקיד של שרת החינוך ולא של ראש הממשלה.

סילבן שלום: גם ראש הממשלה.

סילבן שלום: הוא שר אוצר, והוא היה צריך להיות כאן.

סילבן שלום: לפחות מנכ"ל משרד האוצר היה צריך להיות כאן.

סילבן שלום: נראה כאילו הכנסת לא קיימת.

סילבן שלום: לא היה דבר כזה, ואסור שיהיה דבר כזה.

סילבן שלום: כמחוקקת חדשה אל תתני יד לכך שנציגי ממשלה לא מגיעים.

סילבן שלום: אני רוצה להגיד לכם, כי אנחנו הודענו מראש כי מיד לאחר הקריאה הראשונה אנו נביא מחדש את כל אותם סעיפים תקציביים, ובראש ובראשונה את שכר הלימוד שיעמוד על השכר הממוצע במשק.

סילבן שלום: אומרים שהיום השכר הממוצע יורד.

סילבן שלום: אנחנו צריכים לתת מענה נכון, לא רק בגלל שאנו רואים היום שמתכוונים להעלות את שכר הלימוד ב-4,000 שקלים, אלא גם בגלל ההצהרה שבני עניים יקבלו מלגות.

סילבן שלום: אני לתומי סברתי שרוב רובם של בני עניים לא מגיעים לאוניברסיטה בכלל.

מנחם בן-ששון: מה מספרו של הסעיף התקציבי?

מנחם בן-ששון: שזה לא יהיה עניין חדש.

סילבן שלום: היועצת המשפטית אמרה מראש, כי מאחר והנושא הזה נדון במשך כל הדיונים לקראת קריאה ראשונה, כאשר נחזיר אותו לקריאה שנייה ושלישית הוא לא ייחשב נושא חדש.

סילבן שלום: רק על זה קיימנו שתי ישיבות, ונקבע שזה לא ייחשב שזה נושא חדש.

סילבן שלום: היום אנחנו מחויבים לומר, שאנו נקבע את שכר הלימוד בחקיקה.

סילבן שלום: חוק זכויות הסטודנט הוא חוק חשוב.

סילבן שלום: אלכס מילר ואני מובילים אותו כבר חודשים ארוכים בתמיכה נלהבת של יו"ר הוועדה וחברי כנסת אחרים.

סילבן שלום: יש כאן שורה ארוכה של זכויות שיעוגנו בחקיקה.

סילבן שלום: המטרה היום היא לעגן את שכר הלימוד.

סילבן שלום: אני אומר לכם, כי אם היום תצא מכאן הצבעה שמעבירה את החוק לקריאה שנייה ושלישית, לא נספיק להגיע לקריאה שנייה ושלישית כי האוצר יגיע מיד להסכם עם הסטודנטים.

סילבן שלום: שר האוצר הייתי, גם נער וגם זקנתי, ואני אומר לכם שזה מה שיהיה.

סילבן שלום: זה מה שיהיה, כי הדבר החמור מבחינתם הוא שזה יהיה בחקיקה.

סילבן שלום: ברור להם שזה יעבור בחקיקה.

סילבן שלום: מה עוד ששכר הלימוד המוצע מוריד את שכר הלימוד הקיים היום בצורה משמעותית.

סילבן שלום: לכן, אנחנו לא צריכים להיכנס היום לפלפולים גדולים מדי.

סילבן שלום: אני ישבתי בישיבה מקדימה עם נציגי ור"ה, ואני מוכן לקבל את כל התיקונים הקטנים שיש להם.

סילבן שלום: אני חושב, שגם אלכס מילר מוכן לכך.

סילבן שלום: לא מדובר בתיקונים משמעותיים.

סילבן שלום: אנחנו נעבור גם את המכשלה הזאת.

סילבן שלום: אני חושב, שבדברים האלה ניתן להגיע איתם להבנה מלאה.

סילבן שלום: החוק הוא חוק בשל.

סילבן שלום: היו"ר עשה מעשה מצוין.

סילבן שלום: מאחר ומדובר בהמון סעיפים, הוא הקים ועדת משנה שדנה בזה שבועות.

סילבן שלום: קיימנו ישיבות רבות על כל הסעיפים, כדי שנוכל לבוא היום מוכנים יותר לוועדת החינוך.

סילבן שלום: החוק בשל לחלוטין, אנחנו מחזירים את הסעיפים התקציביים ובראש ובראשונה את הסעיף של שכר הלימוד, מקיימים הצבעה שמביאה את החוק הזה לקריאה שנייה ושלישית.

סילבן שלום: לא צריך להתפלפל.

סילבן שלום: כל ההתפלפלויות נעשו בעבר, ואנחנו הסכמנו על הכל.

סילבן שלום: אם נחליט היום שבשבוע הבא החוק יעלה להצבעה, השביתה הזאת תיגמר לאלתר.

סילבן שלום: במידה והיא לא תיגמר, זה יבוא בחוק שיקבע בחקיקה את זכויות הסטודנטים, כולל שכר לימוד.

סילבן שלום: היום ישבתי עם נציגי ועד ראשי האוניברסיטאות, כדי שנגיע איתם להסכמה לגבי סעיפים אחרים של חוק זכויות הסטודנט, סעיפים יותר טכניים.

סילבן שלום: אלה דברים לא מהותיים, ואני מוכן לקבל את ההצעות.

סילבן שלום: אני חושב, שאלכס יסמוך את ידיו על כך.

סילבן שלום: אני כשר האוצר הורדתי את שכר הלימוד.

יואל חסון: אבל אתה ביקשת לבטל את דוח וינוגרד.

סילבן שלום: מה פתאום.

סילבן שלום: לא היה ולא נברא.

סילבן שלום: חבל שככה תתחיל את הפעילות שלך בכנסת, עם אמירות שהן לא נכונות.

סילבן שלום: במצב הכי קשה עמדתי על כך שדוח וינוגרד ייושם, והורדתי את שכר הלימוד בשנים שבהן הייתי צריך להביא 7 מיליארד שקל לביטחון.

יצחק גלנטי: האם יש פריימריס עכשיו בליכוד?

אלכס מילר: אני לא רוצה לחזור על אותם דברים.

אלכס מילר: עשינו כל מה שביכולתנו כדי לא להגיע למצב בו הסטודנטים נמצאים היום.

אלכס מילר: 30 יום זה דבר מוגזם.

אלכס מילר: מבחינתנו אמרנו שזה מה שיקרה בסופו של דבר.

אלכס מילר: ברגע שלא מכניסים לוועדה שדנה ברפורמה בהשכלה גבוהה את הגוף שמייצג את הסטודנטים, לגיטימי שהוא יבוא וידרוש שהדברים שייסגרו באותו הרפורמה יהיו מקובלים עליו.

אלכס מילר: כך גם בוועדת דברת לא הוכנסו מורים לתוך הוועדה.

אלכס מילר: גם בוועדת ינאי, שהקימה אותה מפלגת הליכוד, התפרקה גם כן בגלל שלא הוכנסו לתוכה סטודנטים.

אלכס מילר: אנחנו עשינו עבודה מאוד יסודית.

אלכס מילר: העניין של הסעיף התקציבי ושכר הלימוד הוא דבר קטן בתוך חוק שלם שמגדיר את כל זכויות הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: אני בתור יו"ר אגודת הסטודנטים לשעבר ובתור סגן היו"ר בארגון נלחמתי הרבה כדי לקבל את הדברים האלה במוסדות: הכרה לגיטימית לכל אגודה, ואותם דברים שהסטודנטים צריכים אותם יומיום.

אלכס מילר: אני שמעתי שיש התקדמות בכל הנושא של אותה ועדה שתקבע את שכר הלימוד, כאשר מי שיעמוד בראשה הוא שופט בדימוס.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד לשמוע גם מצד הסטודנטים וגם מהצד השני איפה הדברים עומדים.

אלכס מילר: אנחנו נמצאים בשלב שאנו אומרים די.

אלכס מילר: אם לא היינו עושים את כל המאמצים להכניס את הצעת החוק לסדר היום של הוועדה, לא היה לחץ כדי שיחזרו לשולחן משא ומתן ויגיעו לתוצאות.

אלכס מילר: לקבוע היום בהצעת חוק את שכר הלימוד ורק אחר כך תקום ועדה, זה לא הגיוני.

אלכס מילר: יש לנו פה הסכם שאנו יכולים להתקדם איתו.

אלכס מילר: כל ההחלטות האלה תלויות בהמשך המשא ומתן.

אלכס מילר: אני מבקש שתעברו על החוק ותראו עד כמה החוק הזה חשוב.

מיכאל מלכיאור: חה"כ גלנטי מייצג פה מפלגה חדשה בכנסת, שאתמול עשתה דבר שלא מקובל בציבוריות הישראלית.

מיכאל מלכיאור: הם הכניסו חידוש חשוב ביותר, שאינו על נושא סקטוריאלי.

מיכאל מלכיאור: הם תמכו באופן חד משמעי במאבק הסטודנטים, עם התחייבות בצדה.

מיכאל מלכיאור: אני יכול לומר, שהנציג שלהם בוועדה עושה את זה כל הזמן.

מיכאל מלכיאור: כל הכבוד לגמלאים.

יצחק גלנטי: זה רק מראה עד כמה הגמלאים מחוברים לסטודנטים.

יצחק גלנטי: מחוברים לסטודנטים.

יצחק גלנטי: הם גם פעם יהיו גמלאים.

יצחק גלנטי: אני הייתי בעברי סטודנט, ואולי אני חוזר.

יצחק גלנטי: החינוך חייב להיות בראש סדר העדיפויות שלנו.

יצחק גלנטי: גולת הכותרת של החינוך, זו ההשכלה הגבוהה.

יצחק גלנטי: הזלזול של האוצר בחינוך פוגע בכל חלקה טובה, במארג החברתי העדין שלנו.

יצחק גלנטי: לממשלה היה זמן רב על מנת להביא לפתרון נכון וצודק של השביתה, ובמציאות לא נעשה דבר.

יצחק גלנטי: ההחלטה שהיתה למפלגת הגמלאים אתמול, שדרשה את ביטול ועדת שוחט וכמו כן דרשה להקים ועדה בראש שופט בדימוס, היא עדיין קיימת.

מיכאל מלכיאור: שמעתי ששרת החינוך ביקשה לבוא ולהופיע בפניכם.

יצחק גלנטי: היא לא התייצבה, בדיוק כמו שלא התייצבה פה.

שלי יחימוביץ': לאלמנט הזמן פה יש אפקט מכריע.

שלי יחימוביץ': לא דין שביתה שנמשכת יומיים כדין שביתה שנמשכת 31 ימים, גם בגלל חוסר הרצון המופגן והמתמשך של הממשלה לפתור את העניין, וגם בגלל שמוכרחים להודות שהסטודנטים מוכיחים כאן נחישות, התמדה ודביקות ברעיון, כל מה שגוף שמוחה על עניין צודק אמור להוכיח.

שלי יחימוביץ': היום אנו יודעים בוודאות שלא מדובר בגחמה, אלא במאבק אמיתי, שהוא לא מאבק סקטוריאלי, על פניה של החברה הישראלית.

שלי יחימוביץ': הם לא מוכנים לדור א ודור ב', למרות שהם יכלו להיות דור א'.

שלי יחימוביץ': היתה הצעת שוחד כזאת להפוך אותם לדור א', הצעה שבדרך כלל מציעים בתהליכי הפרטה ובדרך כלל העובדים נכנעים לה, כיוון שהם דואגים לעצמם ולבני משפחותיהם אבל מפקירים את העתיד.

שלי יחימוביץ': הסטודנטים לא מוכנים להפקיר את העתיד.

שלי יחימוביץ': הם נלחמים למען הבאים אחריהם ולא למען עצמם.

שלי יחימוביץ': הדבר הזה צריך להיאמר מפורשות.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להסתייג מהניסיונות להכפיש קשות את כל מי שמתנגד למשטר, את כל מי שמוחה, את כל מי שיש לו ביקורת.

שלי יחימוביץ': ראינו את זה היום עם מבקר המדינה.

שלי יחימוביץ': על ראשי הסטודנטים נאמר, כי הם פרחחים.

שלי יחימוביץ': פרחחים, ואפילו חמור מזה, יושבים בלשכת ראש הממשלה ולא בקרב מנהיגי הסטודנטים.

שלי יחימוביץ': צריך למחות על הניסיון להכפיש את שמם, של מי שמובילים מאבק כל כך צודק.

שלי יחימוביץ': אנו עדים כאן לחוסר אחריות שלטונית מובהק, חוסר אכפתיות לנזקי השביתה.

שלי יחימוביץ': לו היה מדובר בעסק פרטי של מישהו, הוא היה עושה כל שביכולתו כדי להפסיק את השביתה הזאת.

שלי יחימוביץ': אנחנו ככנסת צריכים להציל את הממשלה מעצמה, ולגלות את אותה אחריות שהממשלה לא מגלה, לקדם במהירות את החקיקה הזאת.

שלי יחימוביץ': זה חוק טוב.

שלי יחימוביץ': קראתי אותו מזמן והתפעלתי ממנו.

שלי יחימוביץ': ממילא היינו צריכים לאשר אותו, ועל אחת כמה וכמה היום כשהוא יכול להיות כלי כל כך משמעותי בקידום המאבק הזה ובהגעה לפתרון.

שלי יחימוביץ': אם נדחה את זה ונמסמס את זה, לא נשתמש כהלכה בכלי הזה.

שלי יחימוביץ': אם היום נאשר אותו בקריאה שנייה ושלישית, זה יהיה חרב על צווארה של הממשלה, שאולי יאלץ אותה להגיע לפתרון רציני.

שלי יחימוביץ': פתרון הקסם שבו מרגיעים אותנו כאשר אומרים שלסטודנטים העניים ידאגו, זו תפיסה מעוותת של מדינת הרווחה המודרנית.

שלי יחימוביץ': זה חזרה למדינת סעד.

שלי יחימוביץ': אדם יבוא עם תעודת עני, ואז הוא יזכה להשכלה גבוהה.

שלי יחימוביץ': לפי ההיגיון הזה שבו נותנים לעניים ולא לציבור כולו, בואו נבטל את חוק חינוך חינם.

שלי יחימוביץ': הורים עשירים או הורים ממעמד הביניים ישלמו שכר לימוד, והורים עניים יקבלו נדבה לילדם.

שלי יחימוביץ': לדבר הזה אנחנו צריכים להתנגד עקרונית ובאופן מוחלט.

מיכאל מלכיאור: אם היית משתתפת בדיונים של הוועדה, היית יודעת שמזמן אין חינוך חינם במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: פה מדובר בסטודנטים ששנים כבר לא נמצאים בבית, ועכשיו רוצים שסטודנטים בני 25-27 יחזרו הביתה לאבא ואמא וכך הם יזכו לתעודת עניות ומלגה.

יצחק גלנטי: מי זוכה, הסטודנט או ההורים של הסטודנט?

יצחק גלנטי: אני מאמינה גדולה בדבריו של יאנוש קורצ'ק: מי שרוצה לתקן את העולם, שייתן דגש לחינוך.

יצחק גלנטי: אני תומכת במאבק הזה לאורך כל הדרך.

יצחק גלנטי: אמנם הייתי יותר שקטה, כי מדובר בחלופת מכתבים עם ראש הממשלה ונציגי הסטודנטים, אבל אני חושבת שהגיעו מים עד נפש.

יצחק גלנטי: מי היה מאמין שתתקיים שביתה של למעלה מ-30 יום?

יצחק גלנטי: אני חתומה על הצעת החוק הזאת.

יצחק גלנטי: אתמול בערב הגעתי למפגש עם הסטודנטים, ושמעתי אותם.

יצחק גלנטי: הדברים שלהם הם כל כך נכונים.

יצחק גלנטי: יש כאן מסר לחברה.

יצחק גלנטי: כל הזמן מדברים על עתיד ילדנו, אבל ילדנו הם כאן, הם הסטודנטים, הם החיילים שנלחמים.

יצחק גלנטי: אני חושבת, שהעובדה שהם סרבו להצעת הפשרה מראה על הערכיות והדרך שבה הם נוהגים.

יצחק גלנטי: לכן, לפעמים מה שלא הולך במוח הולך עם כוח.

יצחק גלנטי: אין לנו ברירה.

יצחק גלנטי: היום צריך להצביע על החוק, שגם אני חתומה עליו.

יצחק גלנטי: אני משוכנעת שזה יביא להידברות אמיתית בין הממשלה לבין נציגי הסטודנטים.

יצחק גלנטי: כאשר חסר ניסיון אז עושים טעויות.

יצחק גלנטי: היו טעויות גם בדוח דברת כי לא שיתפו את כל המעורבים, ואותו דבר גם כאן.

יצחק גלנטי: אני מאוד מחזקת אותך אדוני היו"ר, ואני מקווה שבהקדם יימצא פתרון.

רן כהן: אני רוצה לומר, שאחד הדברים שאני מודה עליהם הוא שהפכו את המשפט הכי נכון במדינה: שהחינוך חייב להיות בראש, למשפט מאוס.

רן כהן: הוא הפך להיות לא רלוונטי.

רן כהן: כל אלה שמכסחים את מערכת החינוך ואת ההשכלה הגבוהה, נשבעים בשם החינוך.

רן כהן: קשה לי כבר להישבע בשם החינוך, כי אני לא יודע אם אני הופך לצבוע או לשקרן.

רן כהן: אני רוצה להיות דובר אמת.

רן כהן: מאחר וכבר בלתי אפשרי שמערכת ההשכלה הגבוהה תעלה ותרד על פי ממשלה כזאת או אחרת, או על פי שר אוצר זה או אחר, חייב להיות חוק שבא להסדיר את הדבר.

רן כהן: החוק הזה הוא חוק לטובת החברה – אם הוא אכן יהיה חוק פרוגרסיבי - ולטובת הכלכלה.

רן כהן: אני אומר את זה מתוך ההתנסות שהיתה לי כשר התעשייה והמסחר.

רן כהן: אין השקעה יותר טובה במשק מאשר בהשכלה.

רן כהן: ההשקעה בהשכלה היא השקעה הכי טובה, גם כלכלית וודאי חברתית.

רן כהן: בעניין הזה הגיע הזמן שהכנסת תאמר את דברה.

רן כהן: היא לא יכולה לומר, שזה יישאר במסגרת חוק תקציבים הזה או אחר.

רן כהן: לכן, שאלת המפתח בהצעות החוק תהיה שכר הלימוד.

רן כהן: אני לא מציע, ללכת על ההגדרה מאוד אנמית, שנמצאת כרגע בנוסח.

רן כהן: מחר הולכת לעלות הצעת חוק של מילר ושלי, שבאה ליישם את דוח וינוגרד.

רן כהן: זה קרוב לודאי יצטרף להצעת החוק הזאת, כי אין טעם ללכת עם שתי הצעות.

רן כהן: נדמה לי, שזה המסלול הכי נכון.

רן כהן: החברים בוינוגרד עשו עבודה מאוד רצינית, זו לא היתה עבודה בשלוף, זה לא היה לזרוק סתם מספר, זה היה לבדוק את כל החלופות לגבי המשק, לגבי ההשכלה הגבוהה, לגבי האוניברסיטאות וכו'.

רן כהן: אין שום סיבה בעולם שלא לכלול את המרכיבים של ועדת וינוגרד כבר בהצעת החוק הזאת.

רן כהן: נעמיד את זה לדעת הכנסת.

רן כהן: נראה מי בעד העתיד של החברה הישראלית, בעד העתיד של ההשכלה, בעד העתיד הכלכלי, ומי יעמוד נגד?

רן כהן: את העניין הזה חייבים להעמיד על חודה של הצבעה.

רן כהן: צריך להפסיק את ההפקרות.

רן כהן: הכנסת חייבת לומר, כי במקום שבו אין יציבות חייב לבוא חוק להסדיר את הדברים.

נאדיה חילו: היום זה היום ה-31 לשביתה.

נאדיה חילו: בחוק, מעבר לפרטים, יש כוונה ברורה.

נאדיה חילו: הוא בא ואומר דבר ערכי, שהבית הזה לא יכול להישאר אדיש למצב נתון, התדרדרות טוטאלית חברתית במדרון של חוסר שליטה וחוסר רסן של המערכת השלטונית.

נאדיה חילו: אני רואה את זה ברמה השלטונית.

נאדיה חילו: אנחנו לא רואים מישהו ברמת על שמעורב.

נאדיה חילו: מישהו צריך להתערב, ולקחת את הרסן בידיים.

נאדיה חילו: המישהו הזה זה ראש הממשלה או ועדת שרים.

נאדיה חילו: ההתדרדרות היא כמעט טוטאלית.

נאדיה חילו: אני לא שומעת ולא רואה שמישהו לוקח אחריות.

נאדיה חילו: הרמה של הפרט היא לא פחות חשובה.

נאדיה חילו: סמסטר ב' מייצג שנה שלמה.

נאדיה חילו: אני יודעת שהרבה מאוד תלמידים כבר סגרו על מקומות סטאז' ומקומות עבודה.

נאדיה חילו: אני חושבת, שהם ייפגעו בצורה מאוד מאוד קשה.

נאדיה חילו: סטודנט שנכנס לאוניברסיטה, ולא משנה מאיזו מוצא הוא ומה רמתו הכלכלית, אי אפשר לתייג אותו כסטודנט עני.

נאדיה חילו: מה נשאר לו?

נאדיה חילו: הכבוד העצמי שלו.

נאדיה חילו: הוא רוצה להיות שווה בין שווים, ולא להיות מקוטלג.

נאדיה חילו: גם אם מגיעה לו תמיכה, הוא לא צריך להיות שייך לקטגוריה של עניים.

נאדיה חילו: זה מאוד פוגע.

נאדיה חילו: ברמה החברתית, זה לא מאבק רק של סטודנטים.

נאדיה חילו: אסור לשכוח שהסטודנטים על כל המקצועות של הלימודים, הם ציבור שתוך 3 שנים יהיה חלק מהמנגנון החברתי הכללי של החברה.

נאדיה חילו: זה לא רק תחום של חינוך, אלא תחום חברתי שצריך להדאיג את כל שרי הממשלה.

נאדיה חילו: הסטודנטים האלה מחר הם העובדים, השכירים, ועורכי הדין.

נאדיה חילו: איפה אנו נמצאים?

נאדיה חילו: המאבק הוא לא שווה מבחינת כלים ועוצמות.

נאדיה חילו: יש פה ציבור אכפתי, שעומד מול מנגנונים משפטיים ושלטוניים מאוד קשים.

נאדיה חילו: הדיון הוא לא מאותה נקודת זינוק.

נאדיה חילו: לכן, בהצעת החוק יש מנגנון ערכי נכון.

נאדיה חילו: הכנסת אומרת, שאנו לא יכולים להישאר אדישים.

נאדיה חילו: אני מברכת על החוק.

זאב אלקין: אני לא בטוח שהייתי ממליץ לכם ללכת כפי שהצעתם לנו, כי זה מה שיקבור את החוק.

זאב אלקין: אתם יודעים היטב כי אם תכניסו את הסעיף התקציבי של שכר הלימוד ולא יימצאו 50 אצבעות במליאה, החוק ייפול.

זאב אלקין: כל החוק של זכויות הסטודנט יוקרב על המזבח.

סילבן שלום: אפשר לעשות פיצול רק לסעיף הזה.

סילבן שלום: דבר שני, חוץ מקדימה לא נראה לי שאף מפלגה תצביע נגד.

מיכאל מלכיאור: למה אתה חושב שקדימה תצביע נגד?

סילבן שלום: מדובר ב-29 בלבד שיצביעו נגד.

אורית נוקד: אני חושבת, שאתה צודק בהערכה שלך.

זאב אלקין: אני מציע לרשום את כל שמות חברי הקואליציה שמתבטאים בעד החוק, ולבדוק האם הם יופיעו ברשימת מצביעי הבעד.

שלי יחימוביץ': גם אני מציעה.

יצחק גלנטי: אני מקבל את ההצעה.

קריאה: 58 ח"כים התחייבו בכתב.

יצחק גלנטי: ההתחייבות היתה על הקרח.

זאב אלקין: לכן, אני הייתי שוקל פעמיים אם לסכן את כל הצעת החוק הזאת.

זאב אלקין: אם תרצו להכניס סעיף ולפצל את הצעת החוק, זה יהיה מעשה שלא יסכן את כל החוק.

זאב אלקין: חבל על החוק.

זאב אלקין: גם אני הייתי בין החותמים עליו.

זאב אלקין: לעצם סוגיית שכר הלימוד, אני מתנגד לניסיון לעשות את זה בחקיקה.

זאב אלקין: אי אפשר להגיד שאנו נגדיר בחקיקה את שכר הלימוד של הסטודנטים, ולא נגדיר את הסוגיה של המימון של ההשכלה הגבוהה.

זאב אלקין: אגב, מי שקרא היטב את דרישות הסטודנטים, ראה כי הדרישה להחזרת התקציב להשכלה הגבוהה הופיעה שם במקביל לדרישה להפחתה בשכר הלימוד.

זאב אלקין: לכן, שכר לימוד לבדו לא יעצור את השביתה ולא יפתור את הבעיה.

זאב אלקין: יש כאן בעיה שיש לה שני צדדים.

זאב אלקין: אם נפתור את בעיית שכר הלימוד ולא נפתור את בעיית ההשכלה הגבוהה, זה לא יעזור לסטודנטים, ובטח שלא לדור הבא.

זאב אלקין: לא תהיה כאן השכלה גבוהה.

זאב אלקין: מי שרוצה ללכת מול הניסיון להביא דברים ולקבוע את זה בחקיקה, חייב ללכת על שני צדי המשוואה.

זאב אלקין: מי שילך על זה, קביעה בחוק לדרכי מימון וגובה המימון ראוי להשכלה הגבוהה, צריך לזכור את הצעד הבא שהוא יצטרך לעשות – להרים את היד בעד קיצוץ דרמטי בתקציבי משרדי הממשלה.

זאב אלקין: הכסף לא צומח על העצים.

זאב אלקין: מי שיחליט שבסדר עדיפויות של המדינה צריך לתת עדיפות עליונה לשכר הלימוד של הסטודנטים וגם להצהרה תקציבית להשכלה גבוהה, צריך להיות מוכן לקיצוץ דרמטי בתקציב משרדי הממשלה, כולל המשרדים החברתיים.

זאב אלקין: אני מסכים, שלא נכון ולא ראוי ששרת החינוך לא הופיעה כאן לדיון.

זאב אלקין: אם יש אשם עיקרי לשביתה הזאת, זה מי שלא הכניס את הסטודנטים לוועדת שוחט.

זאב אלקין: שם החטא הקדמון של כל המצב שאליו נקלענו.

זאב אלקין: אנחנו בוועדה המלצנו לשרה לעשות את זה עוד לפני שהוקמה ועדת שוחט, והיא לא עשתה זאת.

יצחק גלנטי: אז בואו תצטרפו להצעה של הגמלאים.

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: אני לא בעד פרוק ועדת שוחט.

זאב אלקין: מי שיקשיב היטב לדברי ראשי האוניברסיטאות, יבין שפרוק ועדת שוחט והשארת המצב כמו שהוא, יביא לפגיעה בהשכלה הגבוהה.

זאב אלקין: היה ראוי להוסיף נציגות ראויה של סטודנטים לוועדה.

זאב אלקין: חבל מאוד שהשרה לא נענתה לזה.

זאב אלקין: היות וזה חלב שנשפך והטעות נעשתה, הכנסת חייבת לטפל בשני צדי המשוואה: שכר לימוד ומימון, תוך הצבעה על מקורות תקציביים.

זאב אלקין: מי שהצביע בעד תקציב המדינה כמו שהוא היום, עם תקציב חסר להשכלה הגבוהה והעדר תקצוב למסקנות ועדת וינוגרד, הוא נושא באחריות כמו הממשלה.

זאב אלקין: כל עוד לא שינינו ולא הצבענו, אי אפשר לעשות זאת.

זאב אלקין: כל חברי הקואליציה, כל מי שדיבר כאן בעד הסטודנטים, הצביע בעד התקציב כמו שהוא היום.

זאב אלקין: מי שאומר מה צריך לקחת, צריך גם לומר מאיפה לקחת.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נופלים פעם אחר פעם במלכודת הזאת.

מיכאל מלכיאור: אנו מקבלים פה תזה יסודית, שמי שהמציא את התזה הזאת קבע את כל הדפוסים שאחר כך על פיהם אנו צריכים להתנהל.

מיכאל מלכיאור: אתה יודע היטב שבוועדת וינוגרד לא דובר רק על שכר לימוד, אלא גם על זה שלא יהיה קיצוץ בהשכלה הגבוהה ושההורדה בשכר הלימוד לא תהיה על חשבון האוניברסיטאות.

מיכאל מלכיאור: הממשלה כך החליטה בתנאים כלכליים הרבה יותר קשים ממה שיש היום.

מיכאל מלכיאור: חה"כ אלקין, אתה תגיד לי שקבענו שאסור להוציא יותר מאיקס כסף.

מיכאל מלכיאור: כמו שהממשלה היתה יכולה לקבל החלטה כזאת, הכנסת יכולה לקבל החלטה כזאת.

מיכאל מלכיאור: לא מדובר על כזה סכום גדול בתקציב המדינה.

מיכאל מלכיאור: אנו מעבירים כל שבוע חוקים שעולים לא פחות כסף מזה.

מיכאל מלכיאור: פה מדובר על ההשכלה הגבוהה, כל הגישה החברתית הבסיסית של המדינה כלפי מה זה חינוך ומה זה השכלה.

מיכאל מלכיאור: שבוע שעבר חגגנו יום הולדת של הרצל.

מיכאל מלכיאור: הדבר הראשון שהוא אמר, זה שחייבת להיות מדינה עם חינוך חינם והשכלה גבוהה חינם.

מיכאל מלכיאור: זה היה החזון.

מיכאל מלכיאור: לכן, אני חושב שאנחנו בהחלט יכולים להרים את היד בשביל הדבר הנכון הזה, החזרת הכסף שנלקח באכזריות כזאת וסיכן את כל עתידנו הכלכלי.

מיכאל מלכיאור: בשבוע האחרון הייתי בקשר עם הרבה מאוד מדינות, בהן שכר הלימוד הוא חינם.

מיכאל מלכיאור: זה לא נכון מה שמספרים לנו, שעומדים לבטל את זה.

מיכאל מלכיאור: מה שמוסיפים במדינות הללו, זה הלוואות ומלגות כדי שאפשר יהיה לכסות את המחייה של הסטודנטים.

מיכאל מלכיאור: הם הגיעו למסקנה, שזה טוב כלכלית לקופת המדינה שיש הרחבה של אוכלוסיות שיגיעו להשכלה גבוהה.

מיכאל מלכיאור: לכן, אני לא דואג לאוצר.

מיכאל מלכיאור: אתה יודע איזה הרס יש מזה שלא לומדים עכשיו?

מיכאל מלכיאור: אתה יודע כמה זה יעלה לקופת המדינה?

מיכאל מלכיאור: לזה אף אחד לא דואג.

מיכאל מלכיאור: מה יהיה בראשון לספטמבר שצריכים להגיע עשרות אלפי מהנדסים ובעלי מקצוע אחרים למקומות עבודה?

מיכאל מלכיאור: מישהו גם צריך לשלם עבור זה.

משה גפני: אני לא אדבר על אידיאולוגיה.

משה גפני: אני רוצה להזכיר שסילבן היה שר האוצר, והוא הביא את החוק שהצעות תקציביות דורשות 50 חברי כנסת.

משה גפני: אנחנו נלחמנו נגד.

משה גפני: אני אמרתי לו, שיבוא יום שאנו נשב בוועדה בכנסת ואתה תבוא כחבר כנסת, תרצה להעביר הצעת חוק חשובה, ולא תוכל.

משה גפני: הנה היום הגיע.

משה גפני: לכן, זאב תיזהר בדיבורים.

משה גפני: הממשלה הזאת היא לא ממשלה רעה, היא ממשלה שלומיאלית, ממשלה שלא יודעת למשול ולא יודעת לנהל את המדינה.

משה גפני: ראינו את זה בהרבה אירועים במהלך השנה האחרונה.

משה גפני: אין שם אנשים רעים, אבל הם לא יודעים לנהל.

משה גפני: הממשלה היתה צריכה להיכנס למשא ומתן אינטנסיבי.

משה גפני: לא צריך להכניס את הנושא של שכר הלימוד לחקיקה.

משה גפני: היה צריך לסיים את השביתה הזאת אחרי 3 ימים.

משה גפני: הממשלה פשוט לא מתנהלת.

משה גפני: תפקידה של הכנסת הוא לפקח על עבודת הממשלה.

משה גפני: יש לה אפשרות לקיים דיון, ולהעביר ביקורת ציבורית.

משה גפני: כאן אין צורך בזה.

משה גפני: הכנסת לא תועיל בזה.

משה גפני: הסטודנטים עצמם מקיימים הפגנות.

משה גפני: כל הנושא הזה מוצה.

משה גפני: יש דרך שנייה לכנסת לפקח על עבודת הממשלה, והיא חקיקה.

משה גפני: אם ננאם נאומים שיאמרו את מה שחה"כ אלקין אמר, זה לא העיתוי.

משה גפני: מדוע?

משה גפני: כיוון שהממשלה כשלה בניהול העניין הזה.

משה גפני: היום אנו מדברים על 31 יום של שביתה, בהם לא התקיים משא ומתן נורמאלי, מלבד פעם בליל שבת עם שרת החינוך.

משה גפני: בגלל זה, זה נכשל.

מיכאל מלכיאור: אמרנו שלא תדבר אידיאולוגיה.

יואל חסון: הרב גפני, לזה אני מסכים איתך.

משה גפני: יש דרך אחת.

משה גפני: אין הצעת חוק בנוגע לסטודנטים, שאני לא מצביע איתה.

משה גפני: חקיקה כזאת צריכה להימשך זמן, וצריך לדון עליה באופן מקצועי.

משה גפני: אתה יודע, שאם לא תבוא היום או מחר למליאת הכנסת הצעת חוק לקריאה שנייה ושלישית, לא יהיה חבר כנסת אחד מקדימה שלא יתמוך בזה - להוציא את חבר הכנסת אלקין.

משה גפני: אני מבטיח, שיהיו יותר מ-50 חברי כנסת.

משה גפני: אלה המקרים הקלאסיים שאנשים מדברים נגד החוק, אבל באים להצביע בעדו בגלל דעת הקהל.

משה גפני: דעת הקהל היום היא עם הסטודנטים.

משה גפני: אם החוק הזה יבוא לקריאה שנייה ושלישית, אתה תראה שהמשא ומתן מתחיל מהר ומסתיים מהר.

מיכאל מלכיאור: עצם זה שאנו יושבים פה עכשיו גורם לזה שעכשיו יושבים באינטנסיביות במשרד ראש הממשלה ומנהלים משא ומתן עם הסטודנטים.

מיכאל מלכיאור: לכן, חלק מהם נמצאים שם ולא פה.

רן כהן: אם תעביר לשם ידיעה שהוועדה אישרה את החוק הזה לקריאה שנייה ושלישית, זה יסתיים הרבה יותר מהר.

יואל חסון: אדוני היו"ר, אני מודה לך על קיום הדיון הזה.

יואל חסון: אני חושב, שבעת הזאת ראוי שהכנסת תתייחס למשבר הקשה שיש עם הסטודנטים.

יואל חסון: אני חושב, שזה ראוי לקיים את הדיון הזה.

יואל חסון: החוק הזה הוא חוק ראוי.

יואל חסון: המגמה של המציעים ושלך, אדוני היו"ר, היתה שהחוק הזה יהיה בהסכמה כעניין מאחד.

יואל חסון: הובילו את זה כחוק שיוכל להתקבל ברוב גדול, ויעשה שינוי מבחינת הזכויות של הסטודנטים.

יואל חסון: ראוי שהוועדה תמשיך בכיוון של ההסכמות, ותביא למצב שהחוק הזה לא יגרום לחלוקה של אופוזיציה וקואליציה.

יואל חסון: הכנסת צריכה לשפר באופן משמעותי את זכויות הסטודנט.

יואל חסון: יש פה הזדמנות אדירה, שתבוא ביחד עם ההסכם שיושג עם הממשלה, לשנות כאן באופן דרסטי את מצבם של הסטודנטים.

יואל חסון: לכן, ראוי להמשיך, אדוני היו"ר, בדרך שאתה הובלת.

יואל חסון: זו הסיבה שהחוק הזה הגיע לקראת קריאה שנייה ושלישית, בגלל שהוא הובל בתהליך של הסכמה, בגלל שהקמת את ועדת המשנה.

יואל חסון: ראוי להמשיך במסלול הזה.

יואל חסון: זו הזדמנות אדירה לשפר באופן משמעותי את מצבם של הסטודנטים במדינת ישראל.

יואל חסון: מעבר לנושא של שכר הלימוד – שייסגר בסופו של דבר מול הממשלה - יש בחוק הזה נקודות משמעותיות לגבי חיי היומיום של הסטודנט.

יואל חסון: אלה דברים שהם הרבה מעבר למה שממשלה יכולה לתת, וחוק כזה יכול לתת זאת.

יואל חסון: לכן, ראוי להמשיך בכיוון הזה.

יואל חסון: בנוסף, אדוני היו"ר, עודכנת על המגעים המתקדמים מאוד עם הסטודנטים.

יואל חסון: אנו יודעים שבשעה הזאת מתקיימים המגעים האלה.

יואל חסון: כרגע קיימתי שיחת טלפון עם לשכת ראש הממשלה ועם נציגי הסטודנטים, וזה נראה באמצע הדרך.

יואל חסון: אני לא יכול להגיד שאני אופטימי, אבל זה נראה באמצע הדרך.

יואל חסון: אני חושב שזאת התקדמות, כי אתמול היינו ממש בתחילת הדרך.

זאב אלקין: האם אמצע הדרך זה עוד 30 יום?

יואל חסון: ממש לא.

יואל חסון: אתמול היינו בתחילת הדרך, ועכשיו אנחנו באמצע הדרך.

יואל חסון: בואו ניתן רוח גבית למנהיגי הסטודנטים ולממשלה, להתקדם.

יואל חסון: הוועדה תמיד יכולה להתכנס ולעשות פעולות במידה וזה לא מתקדם.

יואל חסון: זו יכולת שקיימת לוועדת כרשות מפקחת על הממשלה.

יואל חסון: זה הכיוון שאני מציע.

מיכאל מלכיאור: היו כמה שאמרו שהגיע הזמן שהכנסת תגיד את דברה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו אמרנו את דברנו עוד לפני הקמת הוועדה, בעצומה של הקמת הוועדה וגם במשך השביתה.

מיכאל מלכיאור: התעלמו מדברינו לגמרי, וזו הסיבה שאנו נמצאים איפה שאנו נמצאים היום.

מיכאל מלכיאור: זה לא כאילו אנו מתכנסים היום מחדש.

מיכאל מלכיאור: למדנו את הנושא על כל היבטיו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו עכשיו נשמע את הדוברים שהגיעו לפה.

מיכאל מלכיאור: נשמע מהממשלה איפה הדברים עומדים.

מיכאל מלכיאור: אחרי זה אנו נתחיל לעבוד על החוק.

איתמר אליצור: יש משא ומתן כרגע אחרי התעלמות מוחלטת של תקופה ארוכה.

איתמר אליצור: ניסו לשחד אותנו בדור א' ודור ב', ואנחנו הוכחנו שהמאבק הזה הוא מאבק יותר עקרוני ממאבק על שכר לימוד.

איתמר אליצור: המטרה שלנו היתה להחיות את ההשכלה הגבוהה, ולחשוב על העתיד של ההשכלה הגבוהה.

איתמר אליצור: יואל חסון, בתור נציג של צעירים, אני מצפה ממך לתת לנו רוח גבית וכן להעביר את החוק.

איתמר אליצור: זו הרוח הגבית שאנו צריכים.

איתמר אליצור: המגעים שם לא מתנהלים בכוחות שווים, ואנו צריכים כמה שיותר תמיכה מהבית הזה.

איתמר אליצור: אנו רוצים להגיד להם שהציבור מאחורינו והמחוקקים מאחורנו.

איתמר אליצור: אנחנו נעזור לכם להביא מעל 50 חברי כנסת.

איתמר אליצור: הם יבואו אחד אחרי השני.

מיכאל מלכיאור: לפי מה שאתה אומר, אלה לא כוחות שווים כי הסטודנטים הרבה יותר חזקים.

איתמר אליצור: חבל ששרת החינוך, יולי תמיר, לא מצאה זמן לבוא ולדבר מול הוועדה הזאת.

זאב אלקין: אני לא יודע אם זה מנחם, אבל זה לא רק בנושא הזה.

איתמר אליצור: זה לא מנחם.

איתמר אליצור: ציפינו ממנה לגדולות, והיא אכזבה לא רק את הסטודנטים.

איתמר אליצור: שרת החינוך יצאה היום בהצהרה קצת שונה, שלא צריכים להעלות את שכר הלימוד ב-40% אלא רק ב-31%.

איתמר אליצור: במקום לקחת את המושכות לידיים ולהוביל את הפתרון למשבר הזה, היא רוצה להצטייר כמגנת העם.

איתמר אליצור: אנחנו מבקשים מכם את כל העזרה.

איתמר אליצור: אני מדבר בשם שני הארגונים.

איתמר אליצור: אנו מבקשים מכם תמיכה, ולהעביר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

איתמר אליצור: אם הנושא של שכר הלימוד יהיה שווה לשכר הממוצע במשק, כך הם יסכימו לנהל משא ומתן בתום לב ויבינו שיש לנו כוח גם בבית המחוקקים.

אפרת ברוסילובסקי: אני דוברת התאחדות הסטודנטים הארצית.

אפרת ברוסילובסקי: המאבק שלנו הוא לא רק על שכר הלימוד, אלא גם על החזרת תקציבים למערכת ההשכלה הגבוהה.

אפרת ברוסילובסקי: בהסכם האחרון הם אמרו שהם החזירו את התקציבים.

אפרת ברוסילובסקי: זה לא צריך לבוא על גב הסטודנטים.

אפרת ברוסילובסקי: החזרת התקציבים האלה צריכים להיות מתקציב הממשלה.

אפרת ברוסילובסקי: הם לא צריכים להיות מוחזרים על ידי כך שמעלים את שכר הלימוד של הסטודנטים.

אפרת ברוסילובסקי: המרצים במקום ללכת איתנו ולתמוך בנו, הם מטילים עלינו אולטימטום.

אפרת ברוסילובסקי: זו דרך אנטי דמוקרטית בעליל.

אפרת ברוסילובסקי: רק עכשיו מתחילים את המגעים עם משרד ראש הממשלה.

אפרת ברוסילובסקי: אנו מבקשים מכם, שתצאו בקריאה לפזר את ועדת שוחט לאלתר.

אפרת ברוסילובסקי: לא ייתכן שיקומו ועדות בראשות פוליטיקאים לשעבר ושרי אוצר, ומחזירים את זה לפני שמסקנות הוועדה התקבלו.

אפרת ברוסילובסקי: הסטודנטים מדברים גם על שביתות רעב, וצריכים לעשות משהו בנדון אחרי 31 ויום.

גבי קמינסקי: אני באתי לכאן בשם המחצית השנייה של הסטודנטים, סטודנטים בעד הרפורמה.

סלאם שרקייה: אל תגיד מחצית.

סלאם שרקייה: האם הוא מייצג 120,000 סטודנטים?

סלאם שרקייה: צריך להיות הגון.

סלאם שרקייה: תגיד 18 סטודנטים, אנו נתאמץ להאמין לך.

גבי קמינסקי: אני לא רוצה לדבר על ועדת שוחט.

גבי קמינסקי: אין לי שום סיבה להגן עליו, אבל אני חושב שהמשבר הוא חמור מספיק כדי שלא נוכל להתעלם משום הצעה, כולל זאת של ועדת שוחט.

גבי קמינסקי: אני רוצה להתייחס להצעת החוק שעומדת על הפרק.

גבי קמינסקי: עברנו על הסעיף התקציבי.

גבי קמינסקי: אנו מאוד מעריכים את רוח החוק ומזדהים איתה.

גבי קמינסקי: רוח החוק משרתת מטרה נעלה של נגישות רחבה למערכת ההשכלה הגבוהה.

גבי קמינסקי: לטעמנו, לשון החוק לא עומדת בקנה אחד עם רוח החוק.

גבי קמינסקי: יש הרבה סעיפים שישיגו בדיוק את המטרה ההפוכה, וחשוב לתת על כך את הדעת.

גבי קמינסקי: בנוסף, רוח החוק לא עוסקת באיכות מערכת ההשכלה הגבוהה, וגם על כך צריך לתת את הדעת.

גבי קמינסקי: זכויות הסטודנטים בהכרח משפיעות על איכות מערכת ההשכלה.

גבי קמינסקי: בזכות הסטודנטים תהיה השכלה גבוהה טובה בעתיד.

גבי קמינסקי: אנשים לא יודעים מה קורה בוועדת שוחט, כי הם מעריכים את הדברים לפי מה שמספרים בתקשורת.

אלכס מילר: אם הם היו יושבים בפנים, הם היו יודעים.

גבי קמינסקי: הם הוזמנו, ולא רצו לבוא.

גבי קמינסקי: יש כמה סעיפים, אם מדובר בהצמדת שכר הלימוד לשכר הממוצע במשק, יש כאן טעם נפגם.

גבי קמינסקי: דווקא זה מה שפוגע באוכלוסיות החלשות, כי קצב עליית השכר שלהם לא עולה באותו קצב של השכר הממוצע במשק.

גבי קמינסקי: החוק הזה מעודד יציאה לעבודה במהלך שנות הלימודים, כיוון שהטבות מס הכנסה שמוזכרות שם ניתנות רק במהלך תקופת הלימודים.

גבי קמינסקי: זו בדיוק המטרה ההפוכה מזו שכתובה בחוק: המטרה היא להביא ליכולת הסטודנט ללמוד נטו מבלי לצאת לעבודה במהלך התקופה הזאת.

אלכס מילר: אין שם שום הטבת מס שמדברת על הסטודנטים, אלא רק על הבוגרים.

אלכס מילר: תעבור על החוק שעבר בקריאה ראשונה.

קריאה: אם כך, הסעיף התקציבי לא על הפרק.

אלכס מילר: בואו נתייחס למשהו שכרגע נמצא על השולחן.

אלכס מילר: אתם לא יכולים להתייחס למשהו שלא עולה.

אלכס מילר: כרגע לא מדברים על הסעיף התקציבי, אלא על הנושא של ועדת שוחט ושכר הלימוד.

קריאה: חה"כ שלום פתח באמירה, ששכר הלימוד יוצמד לשכר הממוצע בכנסת.

אלכס מילר: אבל זה עדיין לא הוכנס.

אליז ברזיס: אני מנהלת מרכז עזריאלי, ופרסמתי מאמרים על ההשכלה הגבוהה.

אליז ברזיס: כיוון שאני מומחית בתחום המועצה להשכלה גבוהה ביקשה שאני אהיה חברה בוועדת מומחים שתייעץ לה איך להציג את הדברים בוועדת שוחט.

אליז ברזיס: זה מה שעשיתי.

אליז ברזיס: אני ראיתי שאתם מסתכלים כאן על הסטודנטים שמתנגדים למאבק הסטודנטים כאילו שהם לא בסדר.

אליז ברזיס: כיוון שאנו מדברים בכנסת עם דמוקרטיה, אני נכנסתי לאתר של אגודת הסטודנטים באוניברסיטה העברית.

אליז ברזיס: שם שאלו, האם רוצים להמשיך את השביתה.

סלאם שרקייה: זה לא נכון.

סלאם שרקייה: האתר נפל חצי שעה אחרי שהתחילה ההצבעה.

אליז ברזיס: יש בו 4,000 פניות ותשובות.

אליז ברזיס: אתמול היתה ישיבה באוניברסיטת בן גוריון, וההחלטה של הסטודנטים לרפואה היתה לחזור ללמוד.

קריאה: מה קרה ליו"ר שם?

אליז ברזיס: אנחנו פה בעולם דמוקרטי, וצריך להיות ערים לכך שאין אמת אחת ברורה.

אליז ברזיס: כולם מדברים על כך שזה לטובת המדינה ששכר הלימוד ירד.

אליז ברזיס: בכל העולם לא חושבים כך.

אליז ברזיס: גם כאן יש סטודנטים שמתחילים להבין שזה לא המצב.

אליז ברזיס: יש שני אלמנטים בהשכלה הגבוהה, אלמנט של נגישות ואלמנט של איכות ההשכלה.

אליז ברזיס: ברגע שהיתה מסיפיקציה, בכל העולם הבינו שיש עכשיו גם נקודה שנייה חשובה, מאוד, האיכות.

אליז ברזיס: כולם פה אמרו כי החשיבות של ההשכלה הגבוהה היא גדולה, כי הייתרון היחסי של מדינת ישראל היא ההון האנושי שלה.

אליז ברזיס: בלי הון אנושי אין קיום של מדינת ישראל.

אליז ברזיס: זה לא יכול להיות בכל רמה.

אליז ברזיס: זה מוכרח להיות ברמה נאותה.

אליז ברזיס: מחקרים שפורסמו בעולם מצאו, כי יש קשר חיובי ומובהק בין גובה שכר הלימוד והאיכות של ההשכלה הגבוהה.

אליז ברזיס: לכל אחד יש זכות לחשוב מה שהוא רוצה, אבל אל תפגעו במה שיקר לכולנו- הרמה של האוניברסיטאות, הרמה של המכללות, הרמה של המחקר ושל ההוראה.

אליז ברזיס: כבר היום מקבלים רמה נמוכה יותר מזו שהיתה בשנת 2001.

סלאם שרקייה: אני רוצה להודות לוועדת החינוך שממשיכה להיות אוזן קשבת לארגון הסטודנטים.

סלאם שרקייה: אני חייב להתייחס לנאומים של שליחי בייגה שוחט.

סלאם שרקייה: אליז, כאשר את באה לוועדת החינוך את צריכה לבוא עם חומר מבוסס.

סלאם שרקייה: האתר עליו דיברת, היה קיים 20 דקות ונפל בגלל העומס הגדול.

סלאם שרקייה: ההצבעה לא משקפת את דעתם של הסטודנטים.

סלאם שרקייה: ראינו יושבי ראש שהתנגדו, וראינו מה השטח אמר להם.

סלאם שרקייה: ההסכם האחרון שהיה בין הנהגת הסטודנטים לבין ראש הממשלה נפל, כי הסטודנטים הם אלה שסירבו.

סלאם שרקייה: אם הייתם מגיעים להפגנות, הייתם רואים את השטח.

סלאם שרקייה: אני לא יודע מאיפה הוא דיבר על מחצית הסטודנטים.

סלאם שרקייה: האם אתה מייצג 120,000 סטודנטים?

סלאם שרקייה: אתה לא מתבייש להגיד דבר כזה.

סלאם שרקייה: רוב המכריע של הסטודנטים בעד ההנהגה.

סלאם שרקייה: אנו רואים את זה כל יום בהפגנות שלנו, אנו רואים את זה במחאה המתמשכת, אנו רואים את זה בהמשך השביתה, אנו רואים את שיטת הפרד ומשול של ראש הממשלה, שמנסה להפריד בין ראשי ההנהגה, שמנסה לקחת את ראשי האוניברסיטאות ולהגיע איתם להסכם, וזה לא עבד.

סלאם שרקייה: באופן ברור שלא משתמע לשני פנים - ציבור הסטודנטים ברובו המכריע, כולל ההנהגה, רואה בוועדת שוחט פירוק של ההשכלה הגבוהה.

סלאם שרקייה: אל תנסו למכור לנו לוקשים, כאילו ועדת שוחט תביא לרפורמה.

סלאם שרקייה: ההשכלה הגבוהה יקרה לכולנו, אבל לא צריך לשחוט את הסטודנטים ולקחת מהם כסף כדי לסגור את החוב לור"ה.

סלאם שרקייה: זה לא צריך לבוא על חשבון הסטודנטים.

סלאם שרקייה: המדינה אמורה לממן את כל הסכומים הללו.

סלאם שרקייה: ועדת וינוגרד עבדה מאוד קשה על מנת לתת המלצות, והיא נתנה המלצות ברורות ואמרה, שצריך להפחית את שכר הלימוד ב-50%.

סלאם שרקייה: זה חוזה בין המדינה לסטודנטים.

סלאם שרקייה: החוזה הזה לא התקיים במלואו, וכתוצאה מכך התחיל המאבק שלנו על שכר הלימוד, על ההשכלה הגבוהה.

סלאם שרקייה: ראינו בתחילת השנה שראשי האוניברסיטאות התחננו על מנת שנציגי הסטודנטים ייאבקו בשבילם מול האוצר, והיום הם עומדים נגד הסטודנטים.

סלאם שרקייה: שיהיה ברור, שכל המסע התקשורתי הזה של בייגה שוחט שמטרתו להגיד שיש סדקים במאבק הסטודנטים, הוא לא נכון ולא מדויק.

סלאם שרקייה: העובדה שהשביתות ממשכיות, עובדה שהמחאות ממשיכות, עובדה שההפגנות ממשיכות.

סלאם שרקייה: אני אומר באופן ברור, כי אם לא יהיה הסכם טוב לסטודנטים השביתה תימשך, גם אם נצטרף להשבית את הסמסטר א' של השנה הבאה.

סלאם שרקייה: אנו עובדים לטובת הסטודנטים, ולא מייצגים פוליטיקאי או עסקן כזה או אחר.

ענת פלדמן: אני סגנית יו"ר מועצת ארגוני הסגל בכל מוסדות ההשכלה הגבוהה.

ענת פלדמן: אני מייצגת את המרצים ב-21 מכללות אקדמאיות, ובאקדמיות לאמנויות ומדעים.

ענת פלדמן: הסטודנטים האלה שוכבים על הגדר בשביל כל ההשכלה הגבוהה, ובשביל העתיד של הילדים שלנו ושל הנכדים שלנו.

ענת פלדמן: כבר כמה שנים קיצצו כמעט שני מיליארד שקלים מההשכלה הגבוהה.

ענת פלדמן: גם אחרי שדוח וינוגרד קבע שצריך להוריד את שכר הלימוד, האוצר לא השלים לאוניברסיטאות את מה שהורידו לסטודנטים.

ענת פלדמן: במי זה פוגע?

ענת פלדמן: גם במרצים, אבל בעיקר הסטודנטים.

ענת פלדמן: הם מקבלים השכלה פחות טובה, הם מקבלים פחות מבחר של קורסים, הם מקבלים מרצים ברמה יותר נמוכה, מרצים שאין להם אפשרות לחקור.

ענת פלדמן: בין 50% ל-60% מהמרצים שלכם הם עובדי קבלן, הם מרצים מן החוץ.

יהודה שגב: אנחנו התאחדנו מאחורי הסטודנטים.

יהודה שגב: המשטרה מכה בהם.

מיכאל מלכיאור: זה לא הדיון.

יהודה שגב: כל ארגוני תנועות הנוער, תנועת המושבים והקיבוצים, ארגוני ההורים – כולם עומדים מאחורי הסטודנטים.

מיכאל מלכיאור: שרת החינוך טוענת שזה לא נכון.

שגיא בן חור: לפני 3 ימים פורסם בדמרקר, שיש הכנסות בלתי צפויות לתקציב המדינה של 10 מיליארד שקל שלא נוצלו, והאוצר מתכוון עם הכסף הזה להוריד את המסים.

שגיא בן חור: הכסף קיים, אבל הוא לא מופנה למקומות הנכונים.

מיכאל מלכיאור: הדברים האלה נאמרו כבר.

רענן פורשנר: הדבר שמאוד חסר בהצעת החוק, הוא סעיף שמבטיח את הזכות הבסיסית של סטודנטים לשבות.

רענן פורשנר: אם עושים חוק סטודנט שהוא טוב, צריך לעגן גם את הזכות לשביתה.

מיכאל מלכיאור: לא אסתיר מכם, שאחרי שהחלטנו אתמול לקיים את הישיבה קרו שני דברים.

מיכאל מלכיאור: התחיל משא ומתן רציני, שנמשך בשעות האלה ויש תקווה שהוא יגיע לסיום מהר מאוד.

מיכאל מלכיאור: כבר עשינו דבר חשוב.

מיכאל מלכיאור: מצד שני, לא אסתיר שיש התרעמות נגד מה שאנו עושים בקרב משרד החינוך ולשכת ראש הממשלה.

מיכאל מלכיאור: ראש הממשלה ביקש ממני בקשה אישית, שנדחה את ההחלטה הזאת בשבוע ימים.

מיכאל מלכיאור: אני חושב, שראוי להיענות לדברים סבירים שמגיעים לראש הממשלה.

מיכאל מלכיאור: יחד עם זה, אנו נמצאים בלוח זמנים קצר.

מיכאל מלכיאור: ממילא לא היינו יכולים להביא את החוק לקריאה שנייה ושלישית, כיוון שצריך עוד לעבוד על החוק.

מיכאל מלכיאור: בשבוע הבא ישנו את חג השבועות והכנסת מתכנסת רק ביום אחד, ביום שני.

מיכאל מלכיאור: לכן, הודעתי שאני מוכן לדחות את ההצבעה ליום ראשון.

מיכאל מלכיאור: נסיים את העבודה על החוק עכשיו, ונכנס את הוועדה ביום ראשון.

מיכאל מלכיאור: ביום שני זה יבוא לקריאה שנייה ושלישית.

מיכאל מלכיאור: זה ייתן למי שמנהל משא ומתן זמן לניהול המשא ומתן.

מיכאל מלכיאור: במידה ויהיה הסדר עם הסטודנטים, לא נצטרך לעשות דבר.

מיכאל מלכיאור: במקרה וזה לא יצליח, אנו נפעיל את הסמכות שיש לנו, נביא 50 חברי כנסת ביום שני ונעביר את החוק.

מיכאל מלכיאור: זה חוק רציני ומקיף.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לעשות פיצול לפי הצעתו של גפני.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר רק להצביע על סעיף של שכר הלימוד.

מיכאל מלכיאור: אני מציע, שאנחנו נעבוד על זה עכשיו כמה שיותר מהר.

סילבן שלום: מאחר ובכל מקרה ההצבעה במליאה לא יכולה להתקיים לפני יום שני הבא, אפשר לקבל את מה שאתה אומר עם שתי תוספות.

סילבן שלום: הדבר הראשון, הוא התחייבות ברורה וחד משמעית של נציגת ראש הממשלה שההצבעה תהיה ביום שני הבא, ושזה יהיה על סדר היום.

סילבן שלום: צריך לזכור, שאם אנחנו היום מצביעים ההנחה של הצעת החוק תהיה מחר ואז ההצבעה ביום שני היא אוטומטית.

סילבן שלום: אם אנחנו מניחים את זה ביום שני, יטענו שאין דבר כזה הנחה והצבעה באותו יום.

סילבן שלום: צריך להיות ברור שיש התחייבות שהיא בלתי חוזרת.

מיכאל מלכיאור: נניח את הצעת החוק ביום ראשון.

סילבן שלום: אתה לא יכול להניח את הצעת החוק ביום ראשון.

סילבן שלום: אתה יכול להניח הצעת חוק רק כאשר המליאה נפתחת.

סילבן שלום: אתה יכול רק ביום שני בשעה 16:00 להניח את זה.

סילבן שלום: מדובר על הנחה והצבעה באותו יום.

סילבן שלום: יכולים להגיד, שזה משהו בעייתי.

סילבן שלום: דבר שני, גם אם הם מסכימים, שלא יעשו תרגיל אחר וישימו את זה ביום שני בסוף סדר היום.

סילבן שלום: אז לא תהיה אפשרות להחזיק 50 חברי כנסת שיצביעו בשעה 24:00 בלילה.

סילבן שלום: כך יהרגו את החוק בדלת אחרת.

סילבן שלום: אתה הולך לקראתם, שהם ילכו לקראתנו.

סילבן שלום: הם צריכים להתחייב כאן שזה יעלה ביום שני מיד לאחר הצבעת אי האימון.

סילבן שלום: אחרת, יהיה בעייתי לגייס 50 חברים בשעה 24:00 בלילה.

מיכאל מלכיאור: בוא נתחיל לעבוד על הצעת החוק.

מירב ישראלי: מקריאה פרק א': פרשנות, סעיף 1.

עדנה הראל: יש לנו כמה הערות.

סילבן שלום: טיפלנו בהערות שלכם בוועדת המשנה לפני הקריאה הטרומית ולפני הקריאה הראשונה.

סילבן שלום: לא צריך עכשיו להתייחס לכל מילה.

עדנה הראל: ישבנו פה שעה וחצי בידיעה שאתם תדברו בעיקר על עניינים שלא נוגעים לחוק.

סילבן שלום: עם כל הכבוד, העניין של שכר לימוד נוגע מאוד לחוק.

עדנה הראל: האם אתה רוצה להעביר את החוק לקריאה שנייה ושלישית?

סילבן שלום: אני רוצה מאוד, אבל אני לא רוצה שיהיה פילי בסטר עכשיו.

עדנה הראל: לא פילי בסטר.

עדנה הראל: יש לנו הערות ספציפיות.

יעל טור כספא: ההגדרה של מוסד להשכלה גבוהה היא בעייתית.

יעל טור כספא: סעיף (5) מתייחס למוסדות שהם לא מוסדות להשכלה גבוהה.

יעל טור כספא: לכן, אי אפשר לכתוב במסגרת הגדרה להשכלה גבוהה מוסדות שהם לא מוסדות להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: אני מציעה שנקרא לזה מוסד.

עדנה הראל: או מוסד על תיכוני.

מירב ישראלי: לכל אורך החוק, במקום מוסד להשכלה גבוהה זה ייקרא מוסד.

מירב ישראלי: אני מזכירה, שאם תכניסו את נושא שכר הלימוד נצטרך להחריג אותו.

עדנה הראל: יש לנו בקשה שנוסיף הגדרה לרישום ללימודים.

עדנה הראל: זה מופיע בהמשך.

עדנה הראל: בדברי חקיקה אחרים רישום זה לא כמו בהשכלה גבוהה, אלא כאשר אתה נרשם בפנקס הבוחרים אתה כבר בוחר.

עדנה הראל: אין את העניין של מועמדות.

עדנה הראל: אנו מבקשים להגדיר את הרישום ללימודים כבקשה של מועמד להתקבל ללימודים במוסד.

מירב ישראלי: כאשר נגיע להוראות שיש בהן ברישום, תפני אותנו לזה חזרה.

מירב ישראלי: מקריאה את סעיף 2-3 וסעיף 7.

מירב ישראלי: מה ההתייחסות שלכם לסעיפים האלה?

עדנה הראל: אנחנו לא רואים מקום לשנות את הנוסח של סעיף 3.

עדנה הראל: בסעיף 7 צריך להיות ברור שזה לפי פרקים ב עד ה.

עדנה הראל: אולי למוסד יש זכויות בפרקים אחרים.

מירב ישראלי: ממש לא.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 4.

עדנה הראל: האם לא אמרנו שמורידים את המילים: קבלה למסלולי לימוד מיוחדים?

סילבן שלום: האם את מייצגת את ור"ה?

סילבן שלום: זה לא עניין שלך.

עדנה הראל: אני מייצגת את מה שסיכמנו אחרי דיונים.

סילבן שלום: אבל זה לא עניין של משרד המשפטים.

סילבן שלום: מה זה עניין שלכם בכלל?

סילבן שלום: זה עניין של משרד החינוך או של ור"ה.

עדנה הראל: לא.

עדנה הראל: אתה קובע זכויות בסיסיות של חוסר הפליה.

מירב ישראלי: זה נפתר בסעיף 4(ב).

מירב ישראלי: היה חשש שזה יהיה למצטיינים.

מירב ישראלי: דובר על אוכלוסיות ראויות לקידום.

מירב ישראלי: לכן, זה נפתר בסעיף (ב) שם נאמר:

מירב ישראלי: קידום קבוצות אוכלוסייה מסוימות ובקיומם של תנאי קבלה מקלים לפי סעיף 9(ב).

מירב ישראלי: מקריאה סעיפים 4(ג)-5.

מירב ישראלי: כאן יש הערה של ור"ה.

מירב ישראלי: הם רוצים להוסיף: בדרכים מקובלות את דעותיו, עמדותיו והשקפותיו לגבי חומר הלימוד והערכים המובעים בו.

סילבן שלום: אין לנו בעיה עם זה.

סילבן שלום: הטענה היתה שהם גם יכולים לעלות על השולחנות ויתחילו לרקוד.

סילבן שלום: דרכים מקובלות, זה בסדר.

מירב ישראלי: מקריאה סעיפים 6-8.

מירב ישראלי: ההערה של ור"ה הוא להטיל את החובה על אגודת הסטודנטים, אבל הבנתי שאין אגודת סטודנטים בכל המוסדות להשכלה גבוהה.

בילי שפירא: זה היה לבקשתו של אלכס.

סילבן שלום: אם קיים כזה.

סילבן שלום: היום אין מוסד שאין לו אתר אינטרנט.

אלכס מילר: הגוף שמייצג את הסטודנטים צריך לדאוג לכך.

אלכס מילר: זה חלק מהעשייה שלו.

אלכס מילר: זה כמו שאני רוצה שמועצת התלמידים תדאג לחוק זכויות התלמיד.

מירב ישראלי: לא קבענו בשום מקום חובות של האגודה, שהיא עמותה וולונטרית.

מירב ישראלי: הכל נקבע בתקנון.

סילבן שלום: אלכס רוצה לבוא בצורה הפוכה.

סילבן שלום: הוא אומר, שהאגודה בכל מקרה תרצה לפרסם את החוק הזה.

סילבן שלום: יכול להיות שהמוסד לא ייתן לה לפרסם זאת.

סילבן שלום: ברגע שמוטלת עליה החובה, למוסד אין ברירה.

מירב ישראלי: למה המוסד לא ייתן לה לפרסם.

בילי שפירא: אלכס חשב שיש מקומות שבהם אין אגודה.

בילי שפירא: הוא רצה לתת כוח לאגודה.

בילי שפירא: דיברנו על לוח מודעות מרכזי.

אלכס מילר: מי מייצג פה את ארגון הסטודנטים והתאחדות הסטודנטים?

אלכס מילר: האם מבחינת

אלכס מילר: כם מקובל שגם האגודות תהיינה חייבות לפרסם את החוק?

סלאם שרקייה: כן.

מירב ישראלי: ומה תהיה הסנקציה אם הן לא תפרסמנה?

סלאם שרקייה: זה חוק.

סלאם שרקייה: האגודה חייבת פרסם אותו.

מירב ישראלי: זה לא במסגרת של החוק.

סילבן שלום: בוא נוותר על זה, ונגיד שרק המוסד חייב לפרסם זאת.

סלאם שרקייה: לא, גם האגודה חייבת לפרסם זאת.

סלאם שרקייה: נגיד, שהאגודה והמוסד ישתפו פעולה, ויפרסמו זאת ביחד.

בילי שפירא: זה כובל את ידי האגודה.

מירב ישראלי: מדובר על הוראות חוק זה.

מירב ישראלי: אף אחד לא יכול למנוע מהם לשבת ולפרסם את החוק.

סילבן שלום: אני לקחתי את זה מחוק זכויות התלמיד.

סילבן שלום: שם בתי הספר באמת לא רוצים לפרסם.

סלאם שרקייה: מועצת תלמידים זה לא כמו אגודת סטודנטים.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 9.

יעל טור כספא: אני לא בטוחה, שהסעיף בנוסח המוצע מבטיח את האפשרות שבתחומי לימוד שונים באותו מוסד ייקבעו תנאים שונים.

יעל טור כספא: בנוסף, לא בטוח שתחום לימוד מסוים במוסדות שונים יוכל לאפשר תנאי קבלה אחרים.

מירב ישראלי: דנו בזה, והגענו למסקנה שהנוסח כן מעגן את הדברים האלה.

סילבן שלום: סעיף 9(ב) מאפשר זאת.

סילבן שלום: הנציגה שלכם בפעם הקודמת סמכה את ידה על הדבר הזה.

סילבן שלום: אם אני זוכר טוב, הנוסח הוא הנוסח שלכם.

סילבן שלום: אתם הבאתם נוסח מתוקן ואנחנו הכנסנו אותו.

יעל טור כספא: עדנה, האם הנוסח של הסעיף הזה מבטיח את האפשרות שתחומי לימוד שונים יוכלו לדרוש תנאי קבלה שונים, ושלאותו תחום במוסדות שונים יאפשר תנאי קבלה שונים.

עדנה הראל: אני לא רואה סיבה שלא.

עדנה הראל: זה מונע שכל המסלולים הקיימים לא יפלו מהטעמים שאסור.

עדנה הראל: מעבר לזה, אפשר לקבוע כל מיני תנאים.

עדנה הראל: בכל תחום ובכל מוסד ניתן לקבוע תנאים אחרים, ובלבד שאין בכך הפליה.

יעל טור כספא: אני רק רוצה להבטיח שזו הכוונה.

סילבן שלום: הדברים שהיא אמרה מופיעים בפרוטוקולים.

מירב ישראלי: מקריאה סעיפים 10-11.

מירב ישראלי: האם פה יש את העניין של רישום?

עדנה הראל: פה יש את העניין של הרישום.

עדנה הראל: פה הוא רישום מקדמי של המועמד.

עדנה הראל: לכן, חשוב שיובן שאין פה זכות ללמוד, אלא זה בשלב של בחינת המועמדות.

מירב ישראלי: אני חושבת שאין מחלוקת על כך.

מירב ישראלי: אני מזכירה את ההגדרה שהוצעה: בקשה של מועמד להתקבל ללימודים במוסד.

סילבן שלום: בסדר.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 12.

עדנה הראל: אני מבקשת שייאמר: תנאים ותנאי קבלה, אשר אינם עומדים בסתירה להוראות חוק זה.

עדנה הראל: מה שאנו רוצים, זה דברים אשר עומדים בסתירה לאיסור, להפליה.

סילבן שלום: עומדים בסתירה או מנוגדים?

מירב ישראלי: זה אותו דבר.

סילבן שלום: מנוגדים זה מלא, ועומדים בסתירה זה קצת יותר מעומעם.

מירב ישראלי: אנחנו נבדוק את זה.

מירב ישראלי: מקריאה סעיפים 13-14.

עדנה הראל: כדאי לומר: לחלוקת מלגות הצטיינות.

מירב ישראלי: בסדר.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 15.

מירב ישראלי: כאן יש הערה של ור"ה.

מירב ישראלי: הם רוצים שזה יהיה ברור שזה בשנה בה הקורס נלמד, והכל על פי הוראות והכללים באותו מוסד.

סילבן שלום: אני התנגדתי לתוספת השנייה.

סילבן שלום: באותה שנה, זה בסדר.

סילבן שלום: לפעמים מועד ב' או במועד ג' נערכים באוקטובר בשנה עברית חדשה.

סילבן שלום: אפשר לקבוע שזה יהיה לפי שנה קלנדרית.

בילי שפירא: באותה שנת לימודים שבה הוא עמד.

סילבן שלום: לפעמים שנת הלימודים היא לא מאוקטובר ועד אוקטובר.

סילבן שלום: יהיו כאלה שיגידו ששנה זה מאוקטובר ליולי.

סילבן שלום: אני רוצה שזה יהיה ברור.

סילבן שלום: הרבה פעמים יש מועדי ב' של בחינה שמתקיימים בספטמבר או באוקטובר, ומדובר בשנה עברית חדשה.

בילי שפירא: מועד ב' של בחינה שקיימת בקורס נתון, העיתוי של קיומו איננו רלוונטי בתנאי שהוא מועד ב' של הקורס שבו הוא למד.

בילי שפירא: הקלנדאריות איננה רלוונטית.

בילי שפירא: קבענו גם, שהציון האחרון קובע.

מירב ישראלי: בעצם כל מה שכתבתם זה בהתאם לנוהלי המוסד.

מירב ישראלי: יכול להיות שיהיה מוסד שירצה שאחד הציונים יקבע.

מירב ישראלי: אני לא רוצה להגביל אותו.

מירב ישראלי: חשבתי לומר: בהתאם לנוהלי המוסד, לרבות בעניין הציון הקובע.

בילי שפירא: אם יש מוסד שמחשיב את הגבוה מבין הציונים, אין לנו בעיה.

עדנה הראל: האם את יכולה להסביר לי את הסעיף?

מירב ישראלי: הם ביקשו שהציון האחרון הוא יהיה זה שקובע, אבל יכול להיות שיהיה מוסד שירצה לקבוע אחרת.

מירב ישראלי: אני לא רוצה לקבוע דבר כזה בחקיקה.

מירב ישראלי: הצעתי לומר: בהתאם לנוהלי המוסד, לרבות לעניין הציון הקובע.

מירב ישראלי: אני רוצה לתת להם אופציה שנוהלי המוסד יכללו גם את העניין של הציון הקובע, לפי קביעת המוסד.

מירב ישראלי: אם המוסד רוצה לתת לסטודנט אופציה לבחור בציונים, למה לא לתת לו את זה?

סילבן שלום: בסדר.

סילבן שלום: מקובל.

סילבן שלום: אני רוצה שתדלגי על סעיף 16 בינתיים.

יעל טור כספא: לדעתנו בסעיף הזה יש פגיעה בחופש האקדמי של המוסדות להשכלה גבוהה והוא לא ראוי.

יעל טור כספא: את זה אמרנו לאורך כל הדרך.

יעל טור כספא: יש פה בעיה עם המילה בחינה.

יעל טור כספא: אין פה הגדרה ברורה של מה היא בחינה.

יעל טור כספא: האם זו כל בחינה, האם זו בחינת פתע, האם זו בחינה רק שהוא רשם אליה וכו'.

יעל טור כספא: עולה מכך, שסטודנט יכול לגשת לכל בחינה.

בילי שפירא: מדובר על בחינות סוף קורס.

בילי שפירא: אין משמעות לבחינות ביניים.

בילי שפירא: אנחנו הבנו שזה מובן מאליו.

עדנה הראל: אני חושבת שזה מובן מאליו שמתכוונים רק לבחינות ועבודות מסכמות.

מיכאל מלכיאור: זה היה מובן מאליו, אבל כיוון שהיתה הערה נכניס את זה.

מירב ישראלי: עבודות לא.

מירב ישראלי: רק בחינות.

יעל טור כספא: אולי ניתן לור"ה להציע נוסח.

בילי שפירא: אני מקבלת את ההערה.

בילי שפירא: נאמר: בחינה מסכמת לקורס.

קריאה: אולי נאמר: בחינת סיום.

בילי שפירא: יש לי בעיה עם הנוסח הזה.

בילי שפירא: אנחנו נמצא נוסח מתאים.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 15(ג)-15(ד).

בילי שפירא: עבודה סמינריונית משמעותה עבודה של סיום קורס.

קריאה: יש קורסים שיש עליהם גם בחינה וגם עבודת אמצע.

בילי שפירא: אבל עבודות אמצע כאלה, הן לא עבודות שניתן לערער עליהן.

בילי שפירא: ההערה שהיתה לעניין הבחינה רלוונטית גם לגבי עבודה.

מירב ישראלי: בסעיף (ד) נאמר: סטודנט רשאי לערער על ציון בחינה או עבודה, כאמור בסעיף (ג).

מירב ישראלי: שם הגדרנו מה הן עבודות מסכמות.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 17.

ישראל גלעד: הסמכות המשמעתית מוגבלת רק למה שנעשה בתחומי המוסד.

ישראל גלעד: יש עבירות שיש להן זיקה ברורה והדוקה ללימודים, שנעשות מחוץ לתחומי המוסד.

ישראל גלעד: מוצע לומר: התנהגות הסטודנטים בקשר או בזיקה ללימודים.

מירב ישראלי: בדיוק בגלל זה אמרנו: בזמן הלימודים.

בילי שפירא: אנחנו מדברים על שני תיקונים.

בילי שפירא: התיקון הראשון הוא לומר מועמדים וסטודנטים, כי הכללים שלנו בוועדת משמעת חלים גם על המועמדים.

בילי שפירא: בנוסף, זה צריך להיות בזיקה ללימודים באשר הם.

ישראל גלעד: התנהגות בקשר ללימודים.

ישראל גלעד: נניח שתלמיד מעתיק עבודה ושולח אותה במייל לביתו של המורה.

ישראל גלעד: במקרה כזה הסעיף הזה לא יחול, וזה לא בסדר.

ישראל גלעד: צריך לומר: בקשר עם זיקה ללימודים.

מירב ישראלי: זה צריך להיות בנוסף.

ישראל גלעד: צריך לומר: כללי התנהגות המתייחסים להתנהגות הסטודנטים בקשר עם לימודיהם.

עדנה הראל: לרבות בזמן הלימודים ובתחומי המוסד.

ישראל גלעד: זה גם החלק המצמצם.

ישראל גלעד: זה אומר שאי אפשר להעמיד אותם לדין על התנהגויות שאינן קשורות ללימודים.

ישראל גלעד: מירב ישראלי: מקריאה את סעיף 18.

ישראל גלעד: יש כאן הערה שלכם שלא הבנתי אותה.

בילי שפירא: לוועדת המשמעת אין נציגי סטודנטים.

בילי שפירא: אנו סיכמנו שתהיה נציגות של האגודה, ואפילו אמרנו שהאגודה תבחר את הנציג.

בילי שפירא: הניסוח שלנו הוא: ועדת הערעורים תורכב מנציגי סגל ההוראה ומסטודנט שייבחר על ידי אגודת הסטודנטים באותו מוסד.

מירב ישראלי: אבל אתם לא רוצים להוריד את זה אם אין במוסד אגודת סטודנטים.

בילי שפירא: לא.

בילי שפירא: אלכס כל הזמן מעיר, שאולי אין מוסדות שאין להם אגודה.

בילי שפירא: לצורך ועדת ערעורים וועדת משמעת מסודרת במוסד, היה ראוי שמישהו יבחר נציג מערער של הסטודנטים.

מירב ישראלי: אנחנו קבענו בסעיף שאם יש אגודה, זה יהיה נציג של האגודה.

מירב ישראלי: אם אין אגודה, אין מי שיבחר נציגי סטודנטים.

אלכס מילר: הדיקן יכול למנות.

בילי שפירא: דיקן הסטודנטים יכול לבחור.

מירב ישראלי: מישהו צריך לבחור.

עדנה הראל: למה החוק צריך לקבוע את זה?

מירב ישראלי: אני לא רציתי לקבוע זאת, אני חשבתי שפתרנו את זה.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 19.

מירב ישראלי: גם כאן ההערה שלכם מיותרת, כי מדובר על כך שניתנה לו זכות טיעון.

מירב ישראלי: אתם אמרתם שיש מקרים בהם הסטודנט יכול לבחור לבוא לפני הדיקו.

סילבן שלום: זו עדיין זכות ערעור.

מירב ישראלי: אבל זה לא במובן של סעיף 19.

עדנה הראל: מותר לכם לתת זכות טיעון, וזה אולי אפילו יעורר קושי מבחינת צדק טבעי אם לא תתנו זכות טיעון.

עדנה הראל: פה יש הליך מאוד ספציפי לעניין של ההרחקה.

מירב ישראלי: כמובן שזה לא יגרע מזכויות אחרות שיש לסטודנט.

סילבן שלום: אם הוא מקנה לי זכות טיעון רק אם אני עלול להיות מורחק, אז החוק לא נותן לי זכות טיעון.

עדנה הראל: נכתוב בצורה מפורשת שתינתן זכות טיעון בלי זכות ערער על ועדת עררים.

סילבן שלום: זכות טיעון כללית.

מירב ישראלי: נכתוב: לא יורשע מועמד או סטודנט בעבירת משמעת, אלא אם ניתנה לו זכות טיעון.

עדנה הראל: אתם אמרתם שהטיעון לא חייב תמיד להיות בפני ועדת המשמעת, כי לפעמים זה בפני הדיקן.

עדנה הראל: יכול להיות שצריך להגיד: לא יורשע סטודנט בעבירת משמעת, אלא אם ניתנה לו זכות טיעון בהתאם לנהלי המוסד, ואולם לא יורחק מהלימודים אלא אם...

סילבן שלום: אפשר לומר זכות טיעון וזהו, בלי לציין בפני איזה גוף.

עדנה הראל: זה מה שאני אומרת.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 20.

בילי שפירא: הוא יכול לקבוע את המועד, אבל שזה יעשה בתיאום עם הנהלת המוסד.

אלכס מילר: אין פה התייחסות למוסדות שהם לא מוסדות להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: זה יהיה מוסד, ולא מוסד להשכלה גבוהה.

שגיא בן חור: באוניברסיטה הפתוחה אחרי 31 שנים נערכות בחירות לאגודת הסטודנטים.

שגיא בן חור: היום יש אגודה שהיא עמותה רשומה, שחברים בה 10,000 סטודנטים אבל האוניברסיטה לא מכירה באגודה במשך 4 שנים.

שגיא בן חור: היום האוניברסיטה מקימה אגודה תחתנו, והיא הציעה תקנון משלה.

שגיא בן חור: פה כתוב: על פי תקנון שלא אגודת הסטודנטים.

שגיא בן חור: פה קמה אגודת סטודנטים חדשה, ובתקנון בסעיף ראשון נאמר שהאגודה שתיבחר באורח דמוקרטי לא תוכל לשנות את התקנון שהוצע על ידי האוניברסיטה, ללא הסכמה של האוניברסיטה.

מירב ישראלי: זה נשמע לי מאוד בעייתי.

שגיא בן חור: נושא נוסף, גם באוניברסיטה הפתוחה וגם במוסדות אחרים יש הפליה בכל מיני תחומים בין מוסדות שונים.

שגיא בן חור: למשל, הנושא של תחבורה ציבורית.

שגיא בן חור: במכללת לוינסקי שנמצאת 10 דקות מאוניברסיטת תל אביב הסטודנטים משלמים לתחבורה ציבורית של דן פי שניים.

שגיא בן חור: יש הסכם פיילוט של משרד התחבורה שמסבסד את התחבורה לאוניברסיטת תל אביב ב-50%.

מירב ישראלי: שלושה נושאים ירדו מהצעת החוק המקורית: שכר לימוד, תחבורה ציבורית, הקלה במס.

שגיא בן חור: יש לי הצעה.

שגיא בן חור: סטודנט באוניברסיטה הפתוחה, גם בקרנות מלגות ציבוריות, המתוקצבות על ידי המדינה וגם בביטוח לאומי לא מוכר כסטודנט.

שגיא בן חור: הוא לא מקבל תנאים כמו כל הסטודנטים.

אלכס מילר: החוק הזה מגדיר אותך כסטודנט.

מירב ישראלי: בנושא של ההטבות נדון בסוף.

עדנה הראל: לחייב את אותו מוסד להכיר באגודה ספציפית, זה מעורר קושי וחוסם את הדרך בפני אגודות אחרות.

עדנה הראל: אני לא רואה סיבה שזה יהיה ככה.

עדנה הראל: מה שזה אומר עכשיו, זה שהמוסד חייב לאפשר בחירות, ואפשר שזו תהיה יותר מאגודה אחת.

בילי שפירא: להרבה מהמוסדות האקדמיים יש יותר מאגודה אחת.

אלכס מילר: החשש שלי לא שיכירו בשתי אגודות, אלא שלא יכירו באף אגודה.

מירב ישראלי: מקריאה סעיפים 21-22.

בילי שפירא: היו לנו דיונים על הנושא הזה, ושאלנו האם על כל תלונה אנו מעבירים דיווח לראש המוסד או לנשיא האוניברסיטה.

בילי שפירא: זה לא סביר.

בילי שפירא: בתום שנה יש דיווח שנתי לגבי מה עשה הנציב, על מה הוא דיווח ובמה הוא טיפל.

בילי שפירא: אני חושבת שאפשר להסתפק בזה, אחרת זה מטורף.

מירב ישראלי: בסדר.

סילבן שלום: ידווח לראש המוסד להשכלה גבוהה מדי שנה על תוצאות פעילותו.

מירב ישראלי: אם זה דורש טיפול אופרטיבי, אז זה ברמת הרשות.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 23.

ישראל גלעד: העלינו קודם את העניין שלא זכה ליחס הולם, הוגן וצודק מצד הסגל האקדמי.

ישראל גלעד: יש פה הגדרה לא ברורה לגבי הולם, הוגן וצודק.

סילבן שלום: אפשר לומר, ראוי.

מיכאל מלכיאור: הצעה טובה וראויה, הולמת וצודקת.

מירב ישראלי: היה לנו דיון ארוך בישיבה הקודמת.

מירב ישראלי: הדין שחל היום, וברוח זאת היתה ההצעה המקורית של חה"כ שלום, מתייחס למוסדות שיש דין חל עליהם.

מירב ישראלי: דין תואר באוניברסיטה כדין תואר במכללה.

מירב ישראלי: אגב, הדוגמאות שהביאו דיברו על מוסדות פרטיים.

מירב ישראלי: אני לא בטוחה שחלים עליהם דינים לעניין חובה לקבלה.

מירב ישראלי: יש חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, איסור הפליה מטעמים ספציפיים.

מירב ישראלי: אנחנו התייעצנו עם אנשי התמ"ת מאז הפרסום בכחול, וככל שיש בתיקון הזה כדי לשנות את הדין שחל מבחינת חובת שוויון הזדמנויות בעבודה, יש התחייבות של הממשלה לארגונים הכלכליים לקיים משא ומתן לפני שינויים במצב המשפטי בדיני העבודה.

מירב ישראלי: פה הכוונה היתה להחיל על השירות הציבורי את החובה, שעליה אין לנו ויכוח.

סילבן שלום: אני רוצה להזכיר לך, שהניסוח הזה הוא ניסוח שלכם ושל המל"ג.

עדנה הראל: אני קראתי תוך כדי דיון את הפרוטוקול של הדיון הקודם.

עדנה הראל: אני התנגדתי לכל התיקון.

עדנה הראל: אני לוקחת על עצמי את זה, ואני מציעה לצמצם ולהגדיר שזה חל על השירות הציבורי ששם יש דינים שמחייבים אותו לעניין.

עדנה הראל: לגבי גורמים פרטיים, זה הרבה יותר מורכב.

סילבן שלום: אם מחר אדם בא לבנק לאומי, יגידו לו שבגלל שהוא בוגר מכללה לא יקבלו אותו.

עדנה הראל: הנוסח היום אומר: דין כדין לכל דבר ועניין.

עדנה הראל: הפרשנות של דין כדין, זה מה שחל עליו דין.

עדנה הראל: המגבלות בדין לעניין שוויון זכויות בעבודה הן מאוד ספציפיות.

מירב ישראלי: אם את אומרת: דין כדין, לרבות, אז הדין כדין חל גם על לרבות.

עדנה הראל: זו שאלה.

עדנה הראל: יש סימן שאלה מסביב לזה.

עדנה הראל: גם היום הדין כדין לא מספיק לדעתנו.

עדנה הראל: הוא לא חל על גופים פרטיים באופן ישיר.

עדנה הראל: לכן, אם אנו אומרים רק לרבות לכאורה אנחנו לא מרחיבים, אך מצד שני אנחנו שמים על זה דגש.

עדנה הראל: אנחנו מטעמנו, לא רואים את זה כדבר שיכול לשנות את הסטטוס קוו בדיני עבודה בסקטור הפרטי.

עדנה הראל: אם את זה מבקשים לעשות, אז צריך לבוא בדברים עם הארגונים הכלכליים.

עדנה הראל: אני לא רוצה שתהיה הטעייה של הוועדה.

עדנה הראל: אנו לא חושבים שזה חל היום ומחייב מפעלים פרטיים.

מירב ישראלי: אנחנו לא שינינו את הדין הקיים לעניין מה שקיים היום.

עדנה הראל: ספק אם זה חל היום על מפעלים פרטיים.

סילבן שלום: הערתך נרשמה בפרוטוקול.

יעל טור כספא: אנחנו בדעה שכל נושא הספציפיקציה של קבלה לעבודה לא צריך להיקבע במפורש בחוק המל"ג.

יעל טור כספא: זה לא המקום הנכון.

יעל טור כספא: חוק המל"ג מתייחס לתארים אקדמיים.

סילבן שלום: את זה עדנה ביקשה.

עדנה הראל: ההצעה היתה שיהיה כתוב שיש חובה לעניין קבלה לעבודה.

עדנה הראל: זה יוצר התנגשות של פרשנויות מול 25א.

עדנה הראל: ההחלטה של הוועדה היתה לתקן את סעיף 25א.

מירב ישראלי: בהמלצתכם.

מירב ישראלי: המילים נלקחו מחוק המועצה להשכלה גבוהה, מההסתייגות שהאוצר הכניס בעניין של שוויון התארים.

יעל טור כספא: הנציגה של המועצה להשכלה גבוהה התנגדה בזמנו לסעיף הזה.

סילבן שלום: להפך, אנחנו הכנסנו את זה לפי דרישתכם.

סילבן שלום: אתם רוצים להוציא את זה, נחזיר את זה חזרה לחוק זכויות הסטודנט.

יעל טור כספא: אנחנו מבקשים שזה לא יהיה תיקון לחוק המל"ג.

סילבן שלום: אז זה יהיה בחוק זכויות הסטודנט.

מירב ישראלי: העדפה של נציגי הממשלה היתה, לא לקלקל את הקיים ואת כל הפרשנויות שכבר יש ולעשות משהו חדש לגמרי.

מיכאל מלכיאור: אנחנו משאירים את זה כמו שזה.

מיכאל מלכיאור: בואו נחזור לסעיף 16, עליו דילגנו.

עדנה הראל: אני הבהרתי את הדברים, ואומרת מירב שזה לא שינה מהמצב הקיים, וטוב שהבהרתי וזה יהיה בפרוטוקול.

עדנה הראל: זה לא מחייב אלא רק את הסקטור הציבורי.

מירב ישראלי: מקריאה סעיף 16.

בילי שפירא: התשובה של כל המוסדות ושל ור"ה, שיותר משנה אחת כדי לא למנות את זה זו תהיה פגיעה כלכלית ואקדמית במוסד.

בילי שפירא: תלמיד רשאי כבר היום לפצל כל שנה לשנתיים.

בילי שפירא: לפיכך, הוא יכול ללמוד 6 שנים תואר בוגר מבלי לבקש טובות מאף אחד, להוציא תחומים מאוד מסוימים כמו משפטים, שם אתה חייב לסיים במהלך 5 שנים את התואר בגלל התיישנות של כל מיני חוקים, או ברפואה שם מבקשים לסיים את הלימודים במהלך 7 שנים.

בילי שפירא: אין מגבלות באוניברסיטאות לעניין הזה.

בילי שפירא: איפה חלה המגבלה של השעיה בתוך התקופה?

בילי שפירא: הזמן התקני על פי הות"ת והמל"ג הוא 3 שנים לבוגר, שנתיים למוסמך ו-4 שנים לתואר דוקטור.

בילי שפירא: תלמיד שלומד מעבר לזמן הזה נקרא גורר לימודים.

בילי שפירא: גרירת הלימודים הזאת משפיעה כלכלית על המוסד, משום שאנו מתוקצבים על אנשים שמסיימים את לימודם בזמן.

מיכאל מלכיאור: זה לא בסדר.

בילי שפירא: אבל זה כרגע המצב, עד אשר ישנו את שיטת התקצוב.

יעל טור כספא: זו שיטת התקצוב נכון לעכשיו.

בילי שפירא: זה המצב, ולפיכך בוינוגרד קבעו שאדם שנכנס לשנתו הרביעית בתואר בוגר או שלישית בתואר מוסמך חייב לשלם עוד 10% משכר הלימוד כתקורת גרירה.

סילבן שלום: סך הכל אין מטרה שהסטודנט יגרור את לימודיו.

סילבן שלום: אף סטודנט באופן יזום יפסיק את הלימודים.

סילבן שלום: בדרך כלל יש נסיבות, שחלק מהאנשים כאן פחות ערים להן: בעיות כלכליות שבגינן אנשים לא מצליחים להחזיק את עצמם בלימודים.

סילבן שלום: לפעמים קורה אסון במשפחה, אבי המשפחה נפטר ואז הילד צריך לצאת לעבוד כדי לעזור למשפחתו.

סילבן שלום: אז הוא נאלץ לבחור בין מצב שהוא עוזר למשפחתו, לבין מצב שהוא ממשיך בלימודיו.

סילבן שלום: לא מדובר בתופעה כל כך רחבה.

סילבן שלום: אני בא לתת מענה לבעיות שיכולות להתעורר.

סילבן שלום: מה אתם אומרים לי, אם יהיו בעיות כאלה ויפנו אלינו נתחשב.

סילבן שלום: אני לא רוצה שיתחשבו.

סילבן שלום: אני רוצה שהדברים האלה יהיו ברורים.

סילבן שלום: קורים מקרים כאלה, מה לעשות.

סילבן שלום: קורים מקרים שאנשים פתאום מתחתנים, צריכים לקנות דירה ולעבוד יותר, ולכן עושים שנה הפסקה בלימודים.

סילבן שלום: נניח שהם קיבלו תפקיד חדש שמותנה בזה שהוא יהיה כל היום בלימודים.

סילבן שלום: קורים כל מיני דברים.

סילבן שלום: בואו נהיה יותר גמישים.

סילבן שלום: זה לא עולה לכם כסף.

בילי שפירא: זה לא נכון.

סילבן שלום: אני עדיין קצת מבין בתחום.

סילבן שלום: זה שוליים של תקציב ההשכלה הגבוהה.

סילבן שלום: סך הכל ביקשתי שנתיים.

סילבן שלום: לפעמים אנשים צריכים להפסיק את הלימודים לשנתיים.

סילבן שלום: נניח שיהיה אחד שינצל את זה וייסע שנתיים להודו, אבל לא עליו יקום וייפול הדבר.

בילי שפירא: זו בדיוק הסיבה שאמרנו שנה אחת.

בילי שפירא: אנחנו מוכנים לבלוע את הנזק של שנה אחת.

סילבן שלום: זה לא נזק.

בילי שפירא: למרות מה שאתה חושב, לפי הנתונים שלנו, 15% מהסטודנטים פורשים את התואר ל-4 שנים.

סילבן שלום: את אומרת, שאדם יכול לגרור את לימודיו 6 שנים, את מתכוונת שהוא חייב ללמוד עדיין.

סילבן שלום: פה אני מדבר על אדם שחייב להפסיק את לימודיו.

סילבן שלום: נניח שהוא עבר תאונת דרכים וכו'.

סילבן שלום: הוא לא מפסיק את לימודיו בגלל שמתחשק לו.

סילבן שלום: כולם רוצים לסיים מהר.

בילי שפירא: אין לנו בעיה מבחינה אקדמית.

בילי שפירא: מבחינה אקדמית אנו מרשים לו 6 שנים ללמוד לתואר בוגר.

סילבן שלום: אבל הוא חייב ללמוד כל הזמן במשך אותן 6 שנים.

סילבן שלום: הוא לא יכול לעשות הפסקה של שנתיים.

בילי שפירא: לא.

בילי שפירא: הוא יכול ללמוד שנתיים, לעשות הפסקה של שנתיים וללמוד עוד שנתיים.

בילי שפירא: השנה היתה לעניין גרירת הלימודים והשתת קנס עליו.

בילי שפירא: אם הוא רוצה לפרוס את זה ל-6 שנים, מותר לו.

סילבן שלום: אז יש בנינו חוסר הבנה בסיסי.

סילבן שלום: סטודנט שסיים שנה שנייה והוא נאלץ להפסיק את לימודיו, האם הוא יכול היום להפסיק את לימודיו לשנתיים?

בילי שפירא: כן.

בילי שפירא: הבעיה היא, שמבחינת המוסד יראו את הפסקת הלימודים ויגידו לו שהוא צריך לשלם עוד 10%.

מירב ישראלי: אלה שני דברים שונים.

סילבן שלום: את לא דיברת איתי מעולם על העניין הכספי.

בילי שפירא: היה כתוב שם גרירת לימודים, ולכן התעכבנו על העניין.

בילי שפירא: אין לנו בעיה לפיצול הלימודים.

בילי שפירא: בתחום הרפואה הוא צריך לבקש אישור על יציאה.

סילבן שלום: מה קורה במקצועות הפרה רפואיים?

בילי שפירא: שם לא.

בילי שפירא: רק ברפואה ובמשפטים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מסכמים את הדיון.

מיכאל מלכיאור: על הסעיף התקציבי נדון ביום ראשון.

מיכאל מלכיאור: הכוונה שלנו היא לעגן בחוק את המשך מסקנות וינוגרד.

עדנה הראל: אני רוצה לשוב ולבדוק את סוגית הנושא החדשה.

עדנה הראל: בפני המליאה הגיעה הצעת חוק שלא כללה את זה.

עדנה הראל: זה היה שונה מהותית, זה היה הופך את זה להצעה תקציבית.

מירב ישראלי: יש פסיקה של בית משפט שאם ההצעה היא רחבה וכוללת הרבה נושאים, יסתכלו אחרת על העניין של נושא חדש.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה, הישיבה נעולה.