ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 92, 2007-05-28 09:00

מיכאל נודלמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הוועדה.

מיכאל נודלמן: נמצא איתנו שר הקליטה, חבר הכנסת זאב בוים.

מיכאל נודלמן: נשמע ממנו רשמים מביקורו ברוסיה.

זאב בוים: תודה רבה אדוני היושב ראש, חברת הכנסת קולט אביטל, כל הנמצאים כאן, שלום לכם.

זאב בוים: ביקשתי את המפגש הזה אצל פרופסור נודלמן, יושב ראש הוועדה, כדי לתת דיווח לחברי הוועדה, על סיור שערכתי ברוסיה.

זאב בוים: הסיור נערך אחרי חג הפסח, מטרתו היתה ליצור היכרות שלי אישית עם כל מה שנוגע ליהודים ברוסיה, בהקשר לעלייה לארץ.

זאב בוים: וכשאני אומר רוסיה, בעצם צריך להגיד מדינות חבר העמים, כשבמקור הוא תוכנן גם לביקור באוקראינה, בקייב, דנייפרו-פטרובסק, שם בדיוק היו בעיות.

זאב בוים: אני יודע שפרופסור נודלמן הוא מאוקראינה.

זאב בוים: חברת הכנסת מרינה, מאיפה את?

מרינה סולודקין: אני ממוסקבה.

זאב בוים: קשה לי לעשות הבחנות כאלה.

זאב בוים: ביקרתי במוסקבה ובסנט פטרבורג.

זאב בוים: מראש סיכמתי עם ראשי הסוכנות היהודית, ועם נתיב, שהסיור הזה יהיה משותף.

זאב בוים: אני בכלל חושב שאנחנו צריכים לעשות את החיבורים ואת שיתופי הפעולה, ולהפוך אותם למכפיל כוח בעניין העלייה, כי גם כך זה לא קל.

זאב בוים: זאת היתה המטרה מלכתחילה, נמנע הדבר ממנו, וברגע האחרון השתבש.

זאב בוים: יצאה איתי הגב' נעמי בן עמי.

מלה תבורי: אחראית על מחקר ועל קשרי החוץ.

זאב בוים: מלה תבורי לא היתה איתנו, אבל היתה איתנו ראש נתיב, נעמי בן עמי.

זאב בוים: הצטרף אלינו מנכ"ל המשרד לעניינים אסטרטגיים, חגי פלג.

זאב בוים: יצאנו יחד עם הסוכנות היהודית.

זאב בוים: את מקומו של ביילסקי מילאו דניאל לברנט, שהוא יושב ראש העלייה והקליטה של הסוכנות היהודית, או של חבר הנאמנים.

זאב בוים: יחד עם פרי נתיב, שהיא היועצת האסטרטגית של ביילסקי.

זאב בוים: ליווה אותנו בני לידסקי שנמצא פה.

זאב בוים: היתה משלחת בהרכב נכון, גם מקצועית.

זאב בוים: ביקרנו ברוסיה, במוסקבה ובסנט פטרבורג.

זאב בוים: לא אפרט את כל הדברים.

זאב בוים: רוב הסיור הוקדש להיכרות עם הגופים הפועלים בעניין העלייה, קרי, המערכת של הסוכנות היהודית, והמערכת של נתיב.

זאב בוים: קיימנו מפגשים עם גופים וארגונים יהודים.

זאב בוים: היה גם קטע בתחום המדיני עם שלטונות רוסיה, וגם כשהיה נטו מדיני, אלו עניינים של המצב במזרח התיכון, איראן, וכל הבעיות האלה.

זאב בוים: היתה פגישה עם יושב ראש קרן הפנסיה של רוסיה, בטאנוב, ועם הצוות שלו.

זאב בוים: מייד אדווח.

זאב בוים: ביקרנו במערכות חינוך, ראינו את מערכת חפציבה שם, זה בטח סיבוב של כל מי שמבקר, מטבע הדברים אלה המקומות שצריך לבקר בהם.

זאב בוים: בסוכנות ראיתי את הפעילויות, פעילות החינוך, החינוך הלא פורמלי, הוראת עברית, הטיפול בעולים בתהליך העליה, איך זה נעשה.

זאב בוים: פגשתי את האנשים הפעילים שם עם הצוותים, זה נכון לגבי הסוכנות, זה נכון לגבי נתיב.

זאב בוים: עקבתי אחר הפעולות האלה, נפגשתי עם האנשים, וגם עם נקרא לזה, ה"קליינטים".

זאב בוים: נפגשתי גם עם ראשי ארגונים למיניהם, ביקרנו בכמה בתי כנסת.

זאב בוים: אין טעם לפרט יותר מדי, אולי בהקשר אחר אני אגיד משהו, על הפעילות של בתי הכנסת, כל אחד באוריינטציה שלו, ויש אוריינטציות שונות לבתי הכנסת.

זאב בוים: אבל אלו בהחלט מרכזים יהודיים מרשימים, שרובם ככולם נתמכים על ידי יהודים עשירים.

זאב בוים: אם זה לב לייב מצד אחד, אם זה ארקדי גיידמאק מצד שני, ונוספים.

מרינה סולודקין: יש שם תחרות של מקומיים.

זאב בוים: זה בסדר, אבל זאת תחרות של 'קנאת סופרים תרבה חכמה'.

זאב בוים: מבחינה זאת, אפילו כמעט בתרתי משמע, יש שם פעילות חינוכית יהודית, שהיא כשלעצמה בעיניי מאוד חשובה, עוד לפני עניין העלייה.

זאב בוים: עצם קיום חיים יהודיים תוססים, וחזרה אחרי היסטוריה קשה של שלושה, ארבעה דורות, זה לא דבר מובן מאליו.

זאב בוים: זה שמשקיעים שם בתחום הזה, בעיניי מאוד חשוב.

זאב בוים: כי קודם כל זה מבטיח בסיס והרחבה של קיום יהודי, של חיים יהודיים.

זאב בוים: היה דבר מאוד לא מובן מאליו בתקופת השלטון הקומוניסטי, וזה דבר מאוד בולט.

זאב בוים: על אותו פרנציפ המשיך הביקור בסנט פטרבורג.

זאב בוים: גם כן היכרות עם הפעילות שנעשית על ידי הסוכנות ואנשיה, ונתיב ואנשיה.

זאב בוים: התרשמתי, ואדגיש עניין של הממשקים, ושיתופי הפעולה לפעמים, ולפעמים לא שיתופי פעולה בין שני הארגונים.

זאב בוים: פה אני רוצה להיכנס לכמה מסקנות, או

זאב בוים: אני רוצה לומר כך.

זאב בוים: ראינו קצת הבדלים וניואנסים שיכולים להצביע על דברים לעתיד.

זאב בוים: למשל, התרשמתי בהבדל ברמה המקומית, במקום שיש ראש סוכנות, או מי שעומדת בראש הסוכנות, נניח בסנט פטרבורג, וראש נתיב, הם אנשים שיש ביניהם קשר טוב, אז הקשר הטוב הזה משודר לשני הארגונים והמערכות הרבה יותר משתפות פעולה.

זאב בוים: והפוך, הרי זה הפוך.

זאב בוים: כל ארגון מושך לכיוון שלו, ויש מתח ארגוני בין שני ארגונים, גם כשעוסקים באותם עניינים, וזו המסקנה הראשונה שכולם הסכימו לה.

זאב בוים: צריך למצוא דרך, שנתיב והסוכנות היהודית, יחזקו שיתוף פעולה, והפעולות תהיינה תחת קורת גג של תכנית משותפת.

זאב בוים: כתוצאה מכך בסיכומים ובנתונים שאספנו, אומר חגי פלד, אנחנו לא מצליחים להגיע לאחוז יחסית קטן של האוכלוסייה הפוטנציאלית לעלייה, ממש אחוזים יחסית קטנים, הוא מצליח להגיע לאחוזים קטנים.

זאב בוים: בתוך זה עלתה שורה של נושאים, שהם קשורים, או במישרין או בעקיפין לעניין היכולת שלנו לעלות.

זאב בוים: אגב, המספרים שאנחנו מדברים בהם היום, לפי ההערכות מדברים על 400 יהודים לפי הלכה, ו-כ300 אלף נוספים, הם זכאי שבות.

זאב אלקין: הרבה יותר.

זאב בוים: בסדר, יש פה הערכות.

זאב בוים: איך שלא נסובב את זה, גם הממעיטים, עדיין מוקדם מלהרים ידיים.

זאב בוים: ההרגשה היא דרך מה שהדגשתי קודם, של מיעוט תקציבים, של קיצוץ בתקציבים, גם של הסוכנות, גם של ממשלת ישראל, באמצעות נתיב, וגם של משרד לקליטת עלייה, שאתם מכירים היטב פה.

זאב בוים: שמישהו החליט, כאילו, זה לא כך, אבל התוצאה היא, שמיצינו את העניין הזה ממדינות חבר העמים.

זאב בוים: כך אפשר לחשוב מהתייחסות, וזאת בעיניי שגיאה גדולה.

זאב בוים: בתוך זה יש דברים שלא תמיד בכסף.

זאב בוים: איגום משאבים ומאמץ, ותיאום יותר נכון בעבודת הגופים, יש לנו דברים שבידינו לעשות בארץ.

זאב בוים: באופן כללי, המשרד שלנו הוא משפיע עלייה מרכזי, בדרך שבה הוא קולט את העולים.

זאב בוים: אגב, נפגשתי עם גופים שלא הזכרתי, נניח עם קבוצות של מדענים ברוסיה, אינטלקטואלים.

זאב בוים: היה לנו מפגש סיור מוחות מאוד מעניין, אנשים אחד, אחד.

זאב בוים: הם אמרו, אין נוכחות בכלל.

זאב בוים: לא מרגישים היום ברוסיה את המאמץ לשכנע את היהודים, לרכז יהודים ולעלות לארץ.

זאב בוים: למשל, ירידי תעסוקה שהיו, פעילויות של הסברה.

זאב בוים: הסתכלתי גם בסוכנות, גם בנתיב, על לוח המודעות, מה הפרסומים שם, מה מדינת ישראל מפרסמת.

זאב בוים: לנו יש פרוייקט של עלייה קהילתית.

זאב בוים: ראיתי שם שתי ערים, אחת טבריה, ואחת עכו.

זאב בוים: אבל לא ערים נוספות.

זאב בוים: הכל ביחד ההרגשה שכאילו מישהו הרים ידיים.

זאב בוים: כאילו היתה באיזשהו מקום החלטה שאין כבר יותר אפשרויות גדולות למנף עלייה.

מרינה סולודקין: זו היתה החלטה אסטרטגית, גם בסוכנות.

מרינה סולודקין: לצערי הרב - - -

זאב בוים: אני לא יודע אם זו היתה החלטה אסטרטגית, התוצאה היא תוצאה אסטרטגית שלילית, על זה אין ויכוח.

זאב בוים: אני לא חושב שמישהו החליט, אבל בלי משים קיצצו פה, העבירו לשם.

זאב בוים: במצטבר, פחות העם היהודי, ומדינת ישראל, משקיעים במאמץ לקליטת עלייה מחבר העמים.

זאב בוים: אחד הדברים שלאחרונה מתעסקים בזה הרבה, הוא עניין הגיור.

זאב בוים: מי שמכיר ומצוי יודע היטב.

זאב בוים: אנחנו שפחות מעורים ובקשר יום יומי, אולי לא כל כך מבינים את החשיבות של העניין.

זאב בוים: אדוני יושב ראש הוועדה, זה נושא לדיון פה.

זאב בוים: הממשלה הקימה ועדה שבראשה עומד ארז חלפון, המנכ"ל שיושב לימיני.

זאב בוים: אני יותר ויותר חושב שמוכרחים ליצור לחץ מרוכז, כדי לחולל שינויים במקום שהוא קשה.

זאב בוים: הוא קשה, מכיוון שאנחנו יודעים בדיוק; א.

זאב בוים: כיהודים, הלכה היהודית.

זאב בוים: ב.

זאב בוים: הוא קשה שבעתיים, כי נכנסים פה גם גורמים פוליטיים למשחק הזה, צריך להגיד את זה ישר.

מרינה סולודקין: באיזה מובן?

זאב בוים: במובן הזה, שבמערכת בתי הדין, אצל הדיינים, יש כל מיני פוליטיקות.

זאב בוים: פוליטיקות של אנשים, אגב, לא בהכרח של מפלגות.

זאב בוים: יש מספר אנשים בנקודות מפתח, שזהו, שלך תוציא אותו.

זאב בוים: שווה אולי לעשות איזשהו דיון בנושא הזה.

זאב בוים: אבל אין ספק, שמה שקורה פה, משליך אחורה על ההתייחסות, על רתיעה שקיימת אצל אנשים בעניין הזה, זה דבר שמוכרחים לתקן אותו.

זאב בוים: בעקבות הסיור הזה, קיימתי פגישה עם שלושה, יושב ראש הנהלת הסוכנות, ביילסקי, השר אביגדור ליברמן, ואנוכי.

זאב בוים: מנכ"ל הסוכנות היהודית לא יכול היה להיות, אבל היה המנכ"ל של אביגדור ליברמן, וארז חלפון המנכ"ל שלנו.

זאב בוים: סיכמנו, ודיברנו על ההתרשמויות ועל תובנות, ומה ראוי לעשות.

זאב בוים: יש לנו הבנה אחת גדולה או שתיים, על הצורך להקים צוות משותף, סוכנות נתיב.

זאב בוים: לבחון את כל הפעילויות, ולעשות סדר ותכנית מוסכמת ומשותפת, על בסיס של הבנה שצריך שיתוף פעולה.

זאב בוים: לפעול כל אחד במקומו, כדי לחזק תקציבים.

זאב בוים: אני לא יודע כמה אנחנו יכולים להשפיע על הסוכנות היהודית.

זאב בוים: יש לנו ממשקים משלנו, בעבודה עם הסוכנות היהודית, ובוודאי בתוך הממשלה.

זאב בוים: המשרד לקליטת עלייה, נתיב תחת אחריותו של השר איבט ליברמן, ואת זה סיכמנו.

זאב בוים: היו לנו גם סיכומים לגבי הגיור, כי גם בעניין הגיור, הצורך בשינויים, איזה שינויים, עוד לא הגענו לשם.

זאב בוים: אבל ההכרה שמוכרחים לעשות שינויים בגיור כדי להקל, היא משותפת לכולם.

זאב בוים: יש גם שאלות שאולי יעברו בחקיקה, אז צריך תיאום פעולה לפחות בין שני שרים, שהם בצורה זו או אחרת, עוסקים במישרין בה.

זאב בוים: פגשתי את בטאנוב, ואת גברת ציזיק.

זאב בוים: אגב, לא העזתי לשאול, שרה ציזיק היתה מגיבורי תל חי, שנפלו בקרב תל חי ב-1920.

זאב בוים: הם קיבלו אותנו יפה מאוד, זה היה בחדר מאורגן ומסודר, עם מחשבים.

זאב בוים: הסוגייה כידוע לכם, מתרכזת בעיקר במאסה הגדולה של יהודים שעלו עד 1993 בעיקר.

זאב בוים: משרד החוץ שלנו, במסגרת המגעים העביר הצעת טיוטה, שבתוכם הצעה לפתרון לגבי סוגייה שהם העלו, גם בפגישה איתי כסוגייה מרכזית.

זאב בוים: אם הם יכירו בפנסיונרים, יש להם בעיה של נפח גדול של פנסיונרים, שמפורזים בכל העולם חוץ מישראל, בגרמניה, בארצות הברית, בקנדה.

זאב בוים: ההצעה של משרד החוץ היתה, שזה יהיה הסכם בילתרלי בין מדינות.

זאב בוים: כיוון שזה בהסכם בילתרלי, זה חוסך מהם, או נותן להם עילה לעצור את זה בכל מה שקשור למדינת ישראל, כי אלו הסכמים בין שתי המדינות, הם עובדים על הטיוטה הזאת.

זאב בוים: העניין שלהם היה, שהם נדרשו להרחיב קצת את הפורום שדן בנייר הזה, ולחבר אליו גם את משרד הבריאות שלהם, וגם את הביטוח הסוציאלי.

זאב בוים: ניסיתי לשמוע מהם, אם יש להם איזשהו לוח זמנים.

זאב בוים: אבל זה בעדינות, כי זה העניין.

זאב בוים: לא הצלחתי לחלץ מהם לוח זמנים, מצד אחד זה היה קצת מתסכל, כי זה היה ברמה של עידכון, איפה הם נמצאים.

זאב בוים: אי אפשר היה להתקדם יותר ממה שאתם שמעתם מגברת ציזיק.

זאב בוים: אבל בכל זאת, כיוון שזה היה בטאנוב, וכל הצוות שלו היו שם.

זאב בוים: אני חושב שעצם המשך טיפול, והעובדה שהם רואים שזה מאוד חשוב לנו, במובן שחברי הכנסת מעלים את זה, בביקורים הם מעלים את זה, והשר מגיע ומעלה את זה, ואנחנו לא מניחים לזה.

זאב בוים: אגב, גם השגרירה שלנו במוסקבה ליוותה את הביקור הזה, זה סוג של התקדמות.

זאב בוים: אם אפשר להגיד במושגים רוסיים, הם מבינים שהם לא יכולים להתחמק מהעניין.

זאב בוים: כמה זמן הם ימשכו את זה, הם יכולים למשוך את זה, אבל אנחנו צריכים ללכת עם זה.

זאב בוים: אני מעריך, שבסופו של דבר, זו ההרגשה שלי, שאין לזה בסיס ממשי בעובדות, יותר מעצם הפגישה הזאת, והעלאת הנושא, ודיסקוס העניין.

זאב בוים: מה היה כן.

זאב בוים: העלינו את הענין של ליקוודוטורים, והבלוקדיסטים.

זאב בוים: הם אמרו שהם פתוחים לקבל פניות, וצריך לארגן.

זאב בוים: כך גם נרשם, שהם בהחלט יבחנו כל פנייה.

זאב בוים: כנראה שיש פרוצדורה, לא נכנסו לזה פה.

זאב בוים: אבל הם אמרו שבעניינים האלה, למשל לגבי שתי הקבוצות האלה, בתנאי שלא מדובר בנכים, ובתשלום כפול.

זאב בוים: איפה שיש יוצאי צ'רנוביל, ויוצאי לנינגראד, שהם לא נכים, אז הם בהחלט מכירים, וצריך רק לטפל בפרוצדורה של העניין.

זאב בוים: נכים לא, כיוון שנכים מקבלים, שלא יהיה כפל תשלום.

סופה לנדבר: נכים מקבלים משם?

זאב בוים: לפי מה שהבנתי כן.

זאב בוים: כתוב בתנאי שלא מדובר בנכים, ובתשלום כפול.

זאב בוים: צריך להעמיד את זה במבחן.

זאב בוים: כיוון שהכל נעשה בתרגום, בעצם, אנחנו רשמנו את הדברים כמות שהם, שווה לבדוק את זה.

זאב בוים: אולי יש לארז המנכ"ל מספר הערות בהקשרים האלה.

ארז חלפון: בקצרה.

ארז חלפון: אנחנו במשרד כמובן מפיקים לקחים מהביקור של השר.

ארז חלפון: כמו שהשר אמר, הקמנו צוות פעולה שלנו נתיב, ושל הסוכנות היהודית לגבי הפעילות בחמ"ע.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, יש כרגע ועדה שסיימה כבר את מסקנותיה, תגיש אותה לישיבת הממשלה הקרובה.

ארז חלפון: ועדה שקמה, נתיב, משרד הקליטה, משרד החוץ, לגבי כל הפעילות של נתיב.

ארז חלפון: גם בחב"מ, ניתן לועדה להגיש ולהגיד אם היא תתרחב, לאיזו עיר.

ארז חלפון: אני לא מציע שאני אגיד את זה עכשיו.

ארז חלפון: ולכן אנחנו נקים תכנית משותפת.

ארז חלפון: היו כל מיני דברים נוספים, לגבי חיילים עולים בודדים.

ארז חלפון: אם אחד מבני משפחתם עולה איתם, חלק מאבד מהזכויות שהם פה, ובזה אנחנו מטפלים כרגע מינהלתית כדי להקל.

ארז חלפון: במשרד שלנו, תכנית עלייה קהילתית.

ארז חלפון: שמנו דגש, גם בשנה הזאת וגם בשנה הבאה, לכיוון עליה כזאת מחבר העמים בכלל.

ארז חלפון: זאת עלייה שבמחקרים שעושים אצלנו במשרד, גורמת לאנשים לעלות, כי הם מקבלים תוספות מעבר לסל קליטה, ומעבר לסל הרגיל שלעולה רגיל מגיע בעלייה קהילתית, אנחנו בהחלט מתקדמים.

ארז חלפון: דבר נוסף שאנחנו מקיימים כמשרד, תכנית של סיוע לבעלי עסקים, ליזמים, שעכשיו הרחבנו אותה, והגדלנו את ההלוואות בריביות.

ארז חלפון: הגענו להלוואות של 70 אלף שקלים, אנחנו מתכוונים להמשיך בסביבות חודש יוני, או תחילת יולי, את התכנית הזאת גם להביא לכיוון רוסיה.

ארז חלפון: כרגע אנחנו מעבדים אותה במשרד, עושים התאמה ליעדים, וביחד עם הסוכנות היהודית, אנחנו מתכוונים לשווק אותה לחבר העמים.

מרינה סולודקין: תודה רבה לשר הקליטה, והמנכ"ל של שר הקליטה, שהגיעו ודיווחו.

מרינה סולודקין: מאוד מעניין מה שאתם מספרים, אנשים פונים אלינו, ושואלים מה עם הפנסיות מרוסיה.

מרינה סולודקין: כל דבר שאמרתם, אם אתם מדווחים, מאוד חשוב לציבור לשמוע שמדינת ישראל מאחורי דרישה שיהיו פנסיות.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר, אדוני השר, שזה ויכוח ישן.

מרינה סולודקין: איגום משאבים של הסוכנות ונתיב, אני לא אוהבת את זה.

מרינה סולודקין: למה, בגלל שבסוכנות ראינו בשנים האחרונות, שינוי במדיניות.

מרינה סולודקין: מקצצים מחלקות, אנשים ותקציבים בשטח של ברית המועצות לשעבר, בניגוד ששם יש יותר ממליון איש שיכולים לבוא לכאן, גם לפי ההלכה ולפי חוק השבות.

מרינה סולודקין: אני חושבת שזאת טעות דרמטית, בגלל המרדף אחרי עלייה מהמערב, זו מטרה טובה מאוד, אבל איבדו את האיזון.

מרינה סולודקין: בגלל זה אין עלייה מאסיבית מהמערב, כל העלייה ברוכה.

מרינה סולודקין: נכון שרוצים לעודד, אבל לא עובדים בשטח שיש פוטנציאל גדול, וגם המצב הפוליטי מאוד בעייתי.

מרינה סולודקין: אני מאוד ממליצה להגיע לאוקראינה, בגלל המצב שעל סף מלחמת אזרחים בין אלה לאלה ששום דבר יהודי לא קשור לשלטון שם, וגם במצב הכלכלי שיש באוקראינה, לעודד עלייה מאוקראינה זה גם אפשרי, ופרודוקטיבי.

זאב בוים: אני מקווה שלא יקרה, ושגם את לא מתכוונת, כשהגויים נלחמים אחד בשני, להכות ביהודים ולהציל את רוסיה.

מרינה סולודקין: גם שנת 2008 מאוד בעיית ברוסיה, בגלל הבחירות של הנשיא.

מרינה סולודקין: מה שקורה באוקראינה נותן עוד הזדמנות שאנחנו צריכים לנצל.

מרינה סולודקין: ביוני, בהסכמתה של דליה איציק, הולכת עם נציג של ישראל ביתנו, לרוסיה.

מרינה סולודקין: בנושא של פנסיות, ויש גם הסכמות עם השגריר בלרוסי.

מרינה סולודקין: בגלל שהפרלמנט עובד שם ביוני, וביולי מפסיק את העבודה.

מרינה סולודקין: יש סכסוך בין הסוכנות לנתיב.

מרינה סולודקין: נתיב הוא מאוד חיוני.

זאב בוים: זה לא סכסוך.

זאב בוים: זו התנהגות רגילה של ארגונים.

זאב בוים: היינו רוצים התנהגות לא רגילה.

מרינה סולודקין: הסוכנות יכולה לשנות את כיוון הפעילות שלו.

מרינה סולודקין: נתיב לא יכול.

מרינה סולודקין: נתיב עובד בשטח של מזרח אירופה.

מרינה סולודקין: נתיב יודע, שיש הרבה אנשים שאפשר לעזור להם לעלות.

מרינה סולודקין: לנתיב יש ידע.

מרינה סולודקין: היינו בביקור עם חברת הכנסת קולט אביטל, אי אפשר לשכוח את הביקור הזה, גם יושב גם בני לידסקי, שהיה נציג הסוכנות בלנינגרד.

מרינה סולודקין: אנחנו חברי הכנסת, והשרים של הממשלה, צריכים לקחת בחשבון שבכל ארגון, גם לסוכנות, גם לנתיב יש יעוד, ושניהם מאוד טובים לכל עניין העלייה, יש להפריד את הדברים.

מרינה סולודקין: אני מאוד מקווה, וכמעט הצלחתי, כשהייתי סגנית השרה, לדבר במשרד, שאני לא מבינה איך כמעט כל הכסף הולך לעידוד העלייה מהמערב, וכל כך מעט כסף, 20% לתכניות של עידוד העלייה משטח של ברית המועצות.

מרינה סולודקין: אני ממליצה, אתה השר, אתה המחליט.

מרינה סולודקין: תעשה 50 אחוזים, וחמישים אחוזים.

מרינה סולודקין: מייד, בנסיבות הקיימות בשטח רוסיה, אוקראינה, אתה מכיר את התועלת באנשים.

מרינה סולודקין: תודה.

זאב בוים: אני רוצה להשלים.

זאב בוים: בפגישה עם ביילסקי, ועם השר אביגדור ליברמן, היתה הבנה שנתיב תתחיל לפעול בגרמניה בקהילה שם.

זאב בוים: היא לא תפעל באמריקה, בארצות הברית.

זאב בוים: ועל קנדה יסוכם אחרי סיור שביילסקי יעשה שם.

זאב בוים: הוא יברר איך הקהילה שם, והאנשים שם וכו'.

זאב בוים: צריך להתחשב ולראות.

זאב בוים: קנדה עוד לא הוחלט.

מרינה סולודקין: תעזור לו.

זאב בוים: בסדר, לא סתם הוא מסמן את זה כנראה, זה ברור.

זאב בוים: אבל צריך להתחשב במצב.

זאב בוים: גם אביגדור מבין, בכל זאת.

זאב בוים: יש שם קהילה, ראשי קהילה.

זאב בוים: יש שם כוחות לא פשוטים.

זאב בוים: אבל כבר יש מבחינה זאת הבנה והתקדמות לפי דעתי, בזה שנתיב תיכנס לגרמניה.

מרינה סולודקין: יש לך דובר רוסית, תפרסם בבקשה כי זה יהיה לנו נוח מאוד.

קולט אביטל: אני רוצה להצטרף לתודה ולברכה.

קולט אביטל: שאתה החלטת לשתף אותנו בנושאים האלה, כי כמוך היינו בסיור דומה, והגענו למסקנות מאוד דומות.

קולט אביטל: ולכן אני גם רוצה לברך על התוכן, שאיתו אנחנו מזדהים.

קולט אביטל: הגענו למסקנות מאוד דומות.

קולט אביטל: הדבר המצער הוא, שלמרות שזה היה לפני שנתיים, שלוש, בעצם שום דבר לא כל כך השתנה.

קולט אביטל: באנו באיזושהי תקווה מאוד גדולה, שאנחנו ממקדים את שימת הלב על כמה דברים שנראו לנו די קריטיים.

קולט אביטל: החל מבעיות פריסה, דרך העדר שיתוף הפעולה בין הגופים.

קולט אביטל: הצורך לאיגום משאבים, כשבעצם מה שקורה שם, שלא פעם, אנחנו רואים שאנשים עושים את אותם דברים, ואין תיאום בין האנשים.

קולט אביטל: כדי לא לחזור על מה שנאמר, נביא פה שניים או שלושה דברים.

קולט אביטל: בסיור הזה, אם זכרוני לא מטעה אותי, היה מאוד חשוב ומאוד קריטי כל הקטע של החינוך היהודי, שאז נפל במידה מסויימת בין הכיסאות.

קולט אביטל: הוא עבר מנתיב לסוכנות היהודית, לממשלה.

זאב בוים: ניסתה לצמצמם, לא נתנו לה.

קולט אביטל: מסגרת יחידה שפעלה איכשהו לגבי חלק מהאוכלוסייה, בתי ספר של יום ראשון, גם היא נסגרה.

קולט אביטל: אנחנו התרשמנו שאחד הגופים הכי אפקטיביים בכל התחומים האלה זה חב"ד.

קולט אביטל: זורמים הרבה מאוד כספים פרטיים, לכיוונים של חינוכיים דתיים אלה ואחרים.

קולט אביטל: מה שנראה לנו אז, אני חושבת שהבלטנו את זה שוב ושוב, כדבר מאוד קריטי.

קולט אביטל: אני מעלה את זה שוב פעם כאן, עם מטרה מאוד ממוקדת אליך ולמנכ"ל שלך, שיש צורך בכל זאת, לפתח איזושהי קונספציה בסיסית של מה אנחנו להתחיל בחינוך הזה.

קולט אביטל: סך הכל, בכל מיני מקומות, היו גם בעיות של בתי ספר יהודים שפעלו כן או לא, בלניננגרד ובמקומות אחרים במסגרת השעות שמאפשרים להם לפעול, ולא יכלו להוסיף שעות חינוך.

קולט אביטל: מה בעצם מבחינתנו קריטי, מה המכנה המשותף.

קולט אביטל: איזה קונספציה אנחנו רוצים לפתח, כדי לאפשר לילדים האלה שמגיעים למסגרות היהודיות, להיות יותר קשובים גם ליהדות וגם לישראל.

קולט אביטל: יש אנשים שתיארו את היחסים האלה, בצורה יותר נחמדה ויותר אלגנטית.

קולט אביטל: נכון הוא, ככל שיש ריבוי של גופים, נוצרים מתחים אלה ואחרים.

קולט אביטל: אבל האמת ניתנת להיאמר, ואני רוצה לקוות שזה הולך להשתנות עכשיו.

קולט אביטל: שהמתחים הכי גדולים שאני יכולתי להיווכח, ואני עדיין שומעת אותם היום, אגיד זאת בעדינות רבה, מתחים בין משרד החוץ לבין נתיב.

קולט אביטל: גם אני באיזשהו מקום התרשמתי שלא היתה הגדרה ברורה.

קולט אביטל: למשל נציג בסנט פטרבורג עסק בתידרוך עיתונאים בנושאים מדיניים ופוליטיים, שזה ממש לא היה עניינו.

קולט אביטל: הציג את עצמו כקונסול של ישראל, וזה לא מתואם עם השגרירות.

קולט אביטל: יש דברים מהסוג הזה, שלא מוסיפים לנו, ואני כרגע מנסה להסתכל בעיניי הגופים הרוסיים, שעוקבים אחרי מה שאנחנו עושים, ובעיניי היהודים.

קולט אביטל: אני רוצה לפנות אליך, לא רוצה לקחת צד לא לכיוון זה ולא לכיוון אחר.

קולט אביטל: למען הגילוי הנאות, מי שהתמנתה ראש נתיב היא חברה טובה מאוד שלי, באיזשהו מקום אפילו פרי טיפוחיי.

זאב בוים: באה מהשרות הדיפלומטי.

קולט אביטל: במידה לא מבוטלת אני דחפתי אותה לכיוונים האלה.

קולט אביטל: אם יש לי נחת, זה משם.

קולט אביטל: ולכן לא תחשדו בי שאני בא לתקוף לא את נתיב, ולא את משרד החוץ.

קולט אביטל: אבל פה אני דחפתי אותה לכיוונים האלה.

קולט אביטל: לא תחשדו בי, שאני באה לתקוף לא את נתיב, ולא את משרד החוץ.

קולט אביטל: אבל פה מוכרחים לעשות איזשהו סדר.

קולט אביטל: שלא תמשיך להיות כל הסיטואציה הזאת של מריבות ושל חוסר תיאום כי זה בעוכרינו.

קולט אביטל: ואחרון חביב, במסגרות אחרות שבדקנו, אשמח להעביר כל מידע או חומר, את האפשרות שבכל זאת נגיע באמצעות האינטרנט להרבה יותר בתי אב יהודיים בעולם, בעיקר לנוער.

קולט אביטל: מה שאנחנו לא יכולים, כיוון שבאת ואמרת, וגם אנחנו חשנו כך, פשוט לא מגיעים לחלק מאוד גדול של האנשים.

קולט אביטל: במקום לחשוב על עוד פריסה, ועוד פקיד, לא מזלזלת ולא מבטלת את חיוניותה.

קולט אביטל: אני חושבת שצריכים להשקיע ברשת גדולה ככל האפשר של דברים מעניינים, על התרבות בישראל, ספרות, ועל כל מיני דברים אחרים שיכולים לעניין אנשים צעירים, כמובן בשפה הרוסית, ודרך זה להגיע אליהם, כל אלה שלא הולכים לאולפנים ולא לבתי הספר היהודי, אליהם אנחנו צריכים להגיע.

קולט אביטל: במסגרת כמו גרמניה, חיוני לפעול.

קולט אביטל: כי שם אין את כל המימד של החינוך היהודי ממש, הם זרים ליהדות.

קולט אביטל: גם התנאים שממשלת גרמניה נתנה להם, היו סך הכל מאוד טובים ומאוד מפתים.

קולט אביטל: אם אדם מקבל דירה, ושכר לעשר שנים בלי להתאמץ, גם אם הוא לא עובד, אנחנו לא יכולים להתחרות עם סל כזה, לעולם לא נוכל להתחרות.

קולט אביטל: ולכן, זה יותר חיוני מאשר באמריקה.

קולט אביטל: כי באמריקה יש גישה לחינוך יהודי, זה הרבה יותר חיוני מאשר בקנדה.

קולט אביטל: כי בקנדה יש חובה, אין דרך אחרת ליהודי, אלא ללכת לחינוך יהודי.

קולט אביטל: בגלל המסגרת הקנדית, שהקתולים הולכים לבתי ספר אין מסגרות ממלכתיות כמעט.

קולט אביטל: אם היינו יכולים להתביית בסוגייה הזאת, היה חשוב.

קולט אביטל: אני רוצה לחשוב, אדוני השר, שהמקום היחידי, והאדם היחידי שיכול לעשות סדר בכל האנדרלמוסיה הזאת, זה שר הקליטה.

קולט אביטל: זאת אומרת, זה פר אקסלנס היכולת שלך, התפקיד שלך, הסמכות שלך.

קולט אביטל: אתה יכול להוביל את זה.

קולט אביטל: אני מאוד אשמח, מאוד אתמוך ואנסה לעזור, ואם תוכל אתה להוביל את הדבר הזה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מלה תבורי: אנחנו מברכים על ביקור שר הקליטה, שכידוע לך תוכנן עוד מאוגוסט שנה שעברה.

מלה תבורי: והוא סמל מאוד חשוב ששר קליטה בישראל, מגיע ומופיע בפני היהודים, זה מסר ראוי וסמלי.

מלה תבורי: כפי שנאמר, גם על ידי המנכ"ל, בימים אלו יושבים צוותים שעובדים מקצועית במישורים השונים.

מלה תבורי: לחשוב ביחד כיצד לאגם משאבים, ולהתפקח ולהתאים את עצמנו למציאות שמשתנה בכל עת ובאותו שטח.

מלה תבורי: אל מול כל מה שקורה, האתגר הגדול הוא לא כפילות, אלא האתגר של לפרוץ מעבר לאותם עשרה, חמישה עשר אחוזים, של אוכלוסייה שכולנו ביחד מכירים ועובדים מולם.

מלה תבורי: יש שם בחוץ 90% מאוכלוסיית זכאי חוק השבות, שאף גורם ישראלי ויהודי לא מגיע אליהם.

מלה תבורי: וזה האתגר של כולנו.

מלה תבורי: לחשוב בצורה חדשנית, הוזכר פה נושא האינטרנט על ידי חברת הכנסת קולט אביטל, ועוד אמצעים.

מלה תבורי: האוכלוסייה השתנתה, היא אוכלוסייה משכילה, בחלקה אוכלוסייה לא מסכנה.

מלה תבורי: זה לא עלייה מתוך מסכנות, ולכן יש מקום לדבר איתם בגובה העיניים, לפנות לאינטלקטואלים, לאקדמאים, לאנשי עסקים, ולאוכלוסייה שגם לא חסר לה שום דבר, וזה האתגר של כולנו למשוך אותם כשישראל תהיה במרכז חייהם.

מלה תבורי: הן כעולים, ואם לא אז במשהו.

מלה תבורי: תשלחו את הילדים, תשקיעו, תרכשו דירות.

מלה תבורי: יש מגוון תכניות, שכל אחד ימצא את הדרך למצוא מקום בליבו, ובהוויה שלו לשתף פעולה עם מדינת ישראל, ובזה האתגר, ובזה אנחנו מתמקדים.

מלה תבורי: תודה.

בני לידסקי: אני שמח לשמוע את דברי השר, ומה שחברת הכנסת אמרה, שמרגישים שהעסק של העלייה מחמ"ע לא נגמר.

בני לידסקי: עד לפני שנתיים היתה גישה אולטימטית כזאת בארגונים אחרים, שהסוכנות פשוט – אם יש בחמ"ע 600, 800 אלף יהודים, ובארצות הברית 9 מליון, אז צריך עשירית מהמאמצים להפנות לחמ"ע, ותשע עשיריות לכיוון המערב.

בני לידסקי: ודאי שוכחים בחלק מהפרוייקטים שכל דולר שמושקע בחמ"ע הוא כן משפיע, וכן רואים את התוצאות בחינוך ובזיקה לישראל.

בני לידסקי: אחד הדברים העיקריים שלוקים בחסר בעבודה שלנו בחמ"ע, זה העדר הסברה.

בני לידסקי: השר בוים, באותו מפגש בלשכת הקשר שמעת מכמה מהם, אנחנו יכולים להשקיע בפרוייקטים לעידוד העלייה, אבל המעמד של ישראל בעיני יהודי רוסי מצוי, הוא מאוד נמוך, גם בתחום הפוליטי.

בני לידסקי: כאשר כל ערוצי טלוויזיה הרוסית משדרים שידורים על מלחמת לבנון השנייה, כל הקהל הרוסי מקבל מידע מ'אל גזירה'.

בני לידסקי: גם בתחומים אחרים, מספרים על מה שקורה בתוך ישראל, ובסכסוך ישראלי פלשתיני.

בני לידסקי: וגם יותר רחב בתחום תרבות, ובתחום חיי יום יום של ישראל, וההסברה הזאת צריכה להיות בידיים של מדינת ישראל.

בני לידסקי: הסוכנות לא מסוגלת ולא יכולה, ואין לה כלים.

בני לידסקי: דווקא פה צריך להיות שיתוף פעולה בין משרדי ממשלה, דרך נתיב, דרך משרד החוץ, להוציא את זה לקהל רחב, דרך חמ"ע, שיהיה גם לאותם פלחים שלא חשופים לאף אחד מארגונים עולים.

בני לידסקי: בנוסף לזה, יש דברים קטנים מאוד, שמאוד מפריעים לנו בעבודה.

בני לידסקי: ביכולתם של חברי כנסת, ואנשי ממשלה, לפתור אותם, אנשים העלו בזמן ביקורו של השר.

בני לידסקי: למשל מעמד של ההורים של חיילים בודדים.

בני לידסקי: הם מעכבים את עליית הוריהם, אומרים להם אמא, אל תעלי מכיוון שאני מאבד זכויות, אז אפשר לפתור את זה, אנחנו מעכבים את העלייה בידיים שלנו.

בני לידסקי: עניין של אשרות עבודה ליוצאי חמ"ע.

בני לידסקי: לא יכולים למסור אף פרוייקט בלי אישור של סטג'רים, אם משרד הפנים לא נותן אשרות עבודה ליוצאי חמ"ע.

בני לידסקי: אני לא מדבר על זה שבמקום להביא פועלים זרים, בינתיים עוד אפשר להביא זכאי עלייה מאזורים עניים בחמ"ע, שאפילו התאזרחו, רק יבורכו.

זאב אלקין: תודה רבה אדוני היושב ראש, מבחינתי לדבר על הנושא הזה של פעילות יהודית ברוסיה, דווקא בישיבה הזאת, ובהרכב הזה של הנוכחים, יש סמליות רבה.

זאב אלקין: כי אני מדבר אחרי בייניש, הוא היה מורה שלי לעברית, עוד כשהייתי פעיל שם.

זאב אלקין: וישעיהו יחיאלי שהיה המפעיל שלי כשהייתי פעיל ציוני שם.

זאב אלקין: לפעמים מצטלבות הדרכים.

זאב בוים: הרבה פעמים קורה שהתלמיד עולה על רבותיו.

זאב אלקין: ישעיהו עוסק בדברים הרבה יותר חשובים.

זאב אלקין: אני חושב שהביקור שלך שם הוא חשוב, ואגב, אני מקווה שהוא לא היה אחרון, כי כמובן לא ניתן ללמוד תוך ביקור אחד את כל המורכבות של החיים היהודיים, במיוחד במקום מסובך כמו רוסיה.

זאב אלקין: ואני חושב שזו מסורת טובה ששר הקליטה ייצא גם לארצות, לצערי לא רבות, שהן המאגר העיקרי של העלייה למדינת ישראל, ועדיין עם כל המצב שיש, חבר המדינות מספק כמעט כחמישים אחוז מהעלייה השנתית.

זאב אלקין: אני חושב שחשוב שהביקורים האלה גם יימשכו.

זאב אלקין: הייתי רוצה לחדד ולחזק כמה נקודות שאתה העלית.

זאב בוים: בהנחה שהם עצמם לא הצהירו על עצמם כיהודים.

זאב אלקין: והם בדרך כלל לא הצהירו, אלא אם כן הם פעילים יהודים.

זאב אלקין: כי המסורת ברוסיה להצהיר על עצמך כיהודי, אם אתה יכול לא לעשות זאת, אתה לא עושה זאת.

זאב אלקין: אם אתה פעיל יהודי, ואין לך הזדהות חזקה, אז אתה תעשה זאת לפעמים כשאתה רוסי.

זאב אלקין: אבל כדי שנבין את המשמעות של המפקד, אני תמיד מביא דוגמה מידידי הטוב, אז הוא היה נשיא הקונגרס היהודי הרוסי, היום הוא סגן נשיא.

זאב אלקין: כשבאו ועשו אצלו בבית מפקד אוכולוסין, רשמו אותו כרוסי.

זאב אלקין: הוא גילה זאת רק בסוף המפקד, שאל למה.

זאב אלקין: אמרו, שאלנו אותך מהי שפת האם שלך, אמרת רוסית.

זאב אלקין: אז לא שאלו את הלאום.

זאב אלקין: הוא אמר לא נעים לי, אני נשיא של הקונגרס היהודי רוסי, תרשמו אותי כיהודי, אבל זה מקרה נדיר.

זאב אלקין: ולכן, מקרים רבים מאוד של יהודים על פי ההלכה מעבר ל-700 האלף האלה, ובוודאי ובוודאי זכאי חוק השבות, הרבה מעבר ל-700 אלף האלה.

זאב אלקין: מהו המקדם שאתה צריך להכפיל את המספר אף אחד לא יודע, וזו בושה וכלימה, בעיקר לסוכנות היהודית, אבל גם להרבה גורמים אחרים.

זאב אלקין: אף אחד לא השקיע סכום לא גדול לעשות איזשהו מחקר מדגמי, ולנסות לבדוק מהו היחס האמיתי בין זכאי חוק השבות, לאוכלוסיית המדגם.

זאב אלקין: כי נעשה מפקד אוכלוסין לפני שנתיים בכל השטח הזה, והיום אתה יכול לעשות מחקר מדגמי, ולהבין את זה.

מיכאל נודלמן: 400 אלף, זה גם מספר גדול.

זאב אלקין: אבל זה הרבה יותר מזה.

זאב אלקין: כשאתה אומר 400 אלף, אז אתה אומר בצרפת יש יותר וכו'.

זאב אלקין: אבל כשאתה מנתח על איזה מספרים אתה מדבר במקרה הרוסים, ואיך הגיעו אליהם.

זאב אלקין: אני עד היום עומד ותוהה בעולם היהודי, אגב זה לא רק שאלה של הגורמים הציוניים, זו שאלה של הגורמים היהודיים, לא התאגדו ביחד, ולא יעשו פעם אחת מחקר.

זאב אלקין: ויכול להיות שאתה תצליח לדרבן את הנושא הזה, לדעת מהו באמת המאגר האמיתי של זכאי חוק השבות שם, היום לא קשה לעשות מפקד אוכלוסין.

זאב אלקין: הסוגייה השנייה שנגעת בה, זה שיתוף הפעולה בין הגורמים הציוניים, או במקרה הזה כמעט מדינת ישראל, הסוכנות, המוסד הלאומי עם מדינת ישראל שזה נתיב.

זאב אלקין: אפשר להוסיף לזה את משרד החינוך שעדיין פועל שם, כולל את משרד החוץ.

זאב אלקין: הנושא מאוד כאוב, אם פעם היה מדובר על מאבק של ענקים, היום זה מאבק של גמדים.

זאב אלקין: כי אם לפני עשר שנים, או לפני חמש או שש שנים, כשעסקנו בנושא הזה, הגורמים הישראלים היו המובילים בתחום של הפעילות היהודית בברית המועצות לשעבר, היום התמונה אחרת לגמרי.

זאב אלקין: כל הגופים האלה עברו תהליך של הצטמקות, וצמצום תקציבים, כאשר עלות הפעילות רק עלתה, כי עלות המחייה עלתה בשטח הזה.

זאב אלקין: והיום הגורמים האחרים לגמרי, הם היום הגורמים המובילים, בראשם חב"ד, בטח התרשמת מזה כשהיית שם, זה כמעט הרגע האחרון.

זאב אלקין: מדינת ישראל והתנועה הציונית, השקיעו משאבים אדירים ב-15 השנים האחרונות בפעילות בשטח.

זאב אלקין: תמיד היו הגורם המוביל, כל ההשקעה הזאת תרד לטמיון, לפחות לטווח ארוך.

זאב אלקין: אם לא יהיה נסיון לאגם משאבים בצורה משמעותית, לא בצורה של הצהרות על הנייר.

זאב אלקין: אגב, אני לא כל כך מאמין בועדות.

זאב אלקין: כי מזכרוני בחמש שנים כשהייתי יועץ מנכ"ל בסוכנות היהודית, אני זוכר כמה ועדות לאיגום משאבים, ולתיאום בין הסוכנות ללשכת הקשר, הם בדרך כלל לא הולידו שום דבר.

זאב אלקין: אני לא חושב שצריכים ללכת לועדות ארוכות, ולניתוחים ארוכים.

זאב אלקין: הסוגיות מאוד פשוטות.

זאב אלקין: יש סוגייה מאוד פשוטה של נכסי דלא-ניידי, כמה בניינים הגורמים הציוניים במדינת ישראל צריכים להחזיק בערים הגדולות, אלה הן העלויות הגדולות.

זאב אלקין: היו צריכים בניינים נפרדים, או שאפשר להגיע לזה שאחד אחראי על בניינים, ושני מתקצב פעילות.

זאב אלקין: הוזכר הנושא של הוראת עברית, יש נושא של הצעירים.

זאב אלקין: מבחינת הפעילות אין הרבה יותר מעבר לזה.

זאב אלקין: יש סוגייה רגישה אחרת, יחסים בין נתיב למשרד החוץ.

זאב אלקין: סך הכל ללכת בדרך של ועדות, זה אומר לחכות לועדה הבאה שיקומו אנשים הבאים שיבואו לנהל את הארגונים האלה.

זאב אלקין: לכן תנסו להוביל כמה שיותר מהר לתוצאות בשטח בסוגיות הכי מוחשות.

זאב אלקין: היום גם מחברים את כל התקציבים ביחד של נתיב, ושל תקציבי סוכנות שמושקעים בזירה הזאת, לא מגיעים לקרסוליהם של חב"ד, ולכמה גורמים אחרים שמשחקים שם.

זאב אלקין: ולכן, אסור להמשיך במשחק הזה, אם לא נתעשת, כל מה שהשקענו מבחינת ההשפעה לטווח ארוך, יירד לטמיון.

זאב אלקין: סוגייה נוספת, שאתה התייחסת אליה זה אחוז למי שמגיע.

זאב אלקין: אחוז של אוכלוסייה שאנחנו מצליחים להגיע אליה בפעילות.

זאב אלקין: וכאן, אני חושב שצריכים לחדד נקודה אחת, זה נכון ולא נכון.

זאב אלקין: זו שאלה על איזה אזור אתה מדבר.

זאב אלקין: כשאנחנו מדברים על אזורים בפריפריה, אתה בדרך כלל מגיע לאחוזים מאוד גבוהים של האוכלוסייה הזכאית.

זאב אלקין: סך הכל מדובר במספרים לא גדולים, כאשר רמת המחיה מאוד נמוכה, ורמת ההיצע התרבותי לא בשמיים באזורי הפריפריה, ולכן הפעילות היהודית מושכת קהל באחוזים מאוד יפים.

זאב אלקין: אבל כאשר אתה מדבר על הערים הגדולות, שם אתה נמצא במקרה הטוב, לפי כל ההערכות, שאני שמעתי כשהייתי בזירה הזאת, ואני לא חושב שזה השתפר מאז, אולי הפוך, זה 10%, 15%, מקסימום 20%.

זאב אלקין: מה המשמעות של זה, לא רק שאלה שאנחנו נכשלים בערים הגדולות, המשמעות בזה שאנחנו נכשלים בכל הקהילה.

זאב אלקין: כי מוסקווה ופטרבורג ביחד, שתי הערים האלה, זה יותר מ-50% מכלל יהדות רוסיה.

זאב אלקין: אותו דבר ארבע ערים באוקראינה, זה יותר מ-60%.

זאב אלקין: זאת אומרת, שהכישלון בערים הגדולות, כמעט משמעותו כשלון מול כל הקהילה.

זאב אלקין: שם זה הרבה יותר קשה, זה מסיבות אחרות לגמרי.

זאב אלקין: לקהל הזה יש הרבה בחירה, ואתה צריך להיות מאוד תחרותי כדי להגיע אליו, כי הוא חי ברמה טובה, ועם היצע תרבותי יפה, ואתה צריך להיות מאוד לא שגרתי כדי להגיע אליו.

זאב אלקין: אבל בעיניי, אם לא נשקיע שם, גם העלייה לא תצא משם, וגם העמדה של ישראל תמשיך לרדת בעיני היהדות המקומית.

זאב אלקין: נקודה נוספת שנגעת בה, ואני חושב שכאן הלחץ שלך אולי יוכל לשנות משהו, וזה בעיקר קשור לסוכנות היהודית.

זאב אלקין: תשומת הלב שמייחסים לכל הכיוון הזה של חבר המדינות בארגונים הגדולים, ובעיקר בסוכנות.

זאב אלקין: ואפילו הדיון הזה יוכיח.

זאב אלקין: הייתי מצפה לראות בדיון הזה, אני מאוד אוהב את בני, ואין מישהו כמוהו בסוכנות שמבין את השטח הזה.

זאב אלקין: אבל לצידו הייתי מצפה לראות את יושב ראש הסוכנות, או את המנכ"ל בדיון כזה בכנסת.

זאב אלקין: זה לא מקרי שהם לא כאן, כי הנושא הוא לא מספיק חשוב.

זאב אלקין: זה מהפך שנעשה בסוכנות היהודית לפני כמה שנים, זה חלק מהמהפך של תכנית אסטרטגית חדשה, שהסוכנות אישרה, שהולכת על פי הגיון מספרי שבני דיבר עליו.

זאב אלקין: יותר חמור מזה, היא הולכת על פי הגיון מספרי של נוער.

זאב אלקין: כי הסוכנות החליטה שהעבודה עם נוער הוא כיוון השקעה עיקרי.

זאב אלקין: מה לעשות, ובחבר המדינות מולידים יחסית מעט ילדים, המצב הדמוגרפי ידוע.

זאב אלקין: ולכן כשאתה מודד בנוער, המשקל של השטח הזה הוא זעום יחסית בעולם היהודי, ובהתאם לכך מכוונים היום את ההשקעות.

זאב אלקין: מי שעולה לכאן, לא רק נוער, ולא כל כך נוער בתקופה הזאת.

זאב אלקין: ולכן הפסקת השקעה בציבור הזה ככחלק משינוי של תכנית אסטרטגית שהסוכנות קיבלה במודעות, היה על זה ויכוח גדול בסוכנות.

זאב אלקין: בזמנו התפטרתי מתפקידי כיועץ מנכ"ל על הרגע הזה של השינוי האסטרטגי, והתכנית האסטרטגית החדשה עדיין בתוקף.

זאב אלקין: לכן הלחץ שלך כאן על הנהגת הסוכנות היהודית, ולמדינת ישראל יש אמירה בהנהגת הסוכנות היהודית, הוא הכרחי, כדי לנסות ולהחזיר ולו במשהו את ההשקעות.

זאב אלקין: חלק מההשקעות אגב, לא נעלמו לגמרי, אבל הם מנותבות היום לתכניות ספציפיות, עם הבטחות של מצ'ינג.

זאב אלקין: כדי למשוך תורמים, הסוכנות מבטיחה את התקציב שלה, אבל אז אתה לא מחליט איפה אתה פועל.

זאב אלקין: אולי אתה מגדיל את סך סל ההשקעה, אבל בכיוונים שחשובים לך, אתה לא פועל.

זאב אלקין: כי למשל הוראת עברית בברית המועצות לשעבר, אף פעם לא נמצא לזה תורם, כי זה לא עניין את אף אחד, ובתחום הזה יש רק קיצוצים כבר הרבה שנים, כי אין תורמים לזה.

זאב אלקין: אם משהו מביא אנשים לחיבור למדינת ישראל זה, זה.

זאב אלקין: שונה מהרבה תכניות אחרות, ואפשר להמשיך את הדוגמאות.

זאב אלקין: אבל כאן צריכים לחץ מאוד אינטנסיבי של מדינת ישראל שעדיין מחזיקה בחלק מהמניות במוסדות הלאומיים, ולא מנצלת את המניות ליצירת לחץ ולדאגה לאינטרס של המדינה למאגר הפוטנציאל העיקרי עדיין של העלייה.

זאב אלקין: נקודה אחרונה בנושא הפנסיות, מאוד חשוב שאתה כשר בממשלת ישראל, כשהיית שם, והעלית את הנושא הזה ומשדר להם.

זאב אלקין: חשוב מאוד שחברי הכנסת מעלים את הנושא, אבל אני הייתי פונה אליך בבקשה שעוד שני אנשים יתחילו להעלות את הנושא הזה, וזו שרת החוץ וראש הממשלה.

זאב אלקין: כשנגיע לזה, אז זה יתקדם.

זאב אלקין: לצערי, השגרירה עוסקת בזה, אבל שרת החוץ לדעתי, אף פעם לא העלית את הנושא הזה ברצינות, וחבל.

זאב אלקין: אני חושב שהלחץ שלך יכול לעזור כאן.

זאב אלקין: מה גם שאתה הזכרת בצדק שיש סחבת, אבל יש סחבת בנושא אחר שמאוד יקר לרוסים אצלנו.

זאב אלקין: שהסחבת הזאת הולכת להיפתר, וזה מגרש הרוסים.

זאב אלקין: מדינת ישראל כנראה הולכת להסדר כזה או אחר מול הרוסים.

זאב אלקין: אם היינו מקשרים בין שני הדברים, וניתן לקשר בין שני הדברים, אין לי ספק, הרגשתי את זה, שהרוסים ישמחו ללכת לקראתנו בנושא הפנסיות, רק זה תלוי בנו.

זאב אלקין: אם אנחנו נפתור את בעיית מגרש הרוסים, ולא נפתור את בעיית הפנסיות, נחפש את הרוסים אחר כך בסיבוב הבא.

זאב אלקין: אבל כל עוד שיש משא ומתן על נושא מגרש הרוסים, ואנחנו בכיוון חיובי, אסור לפספס את ההזדמנות הזאת, ולא לגמור את סוגיות הפנסיות - - -

יולי יואל אדלשטיין: אדוני השר, מצטרף לכל הברכות שלך.

יולי יואל אדלשטיין: הייתי פוצח בהתנצלות ארוכה על יציאתי, אבל מכיוון שיש לך עבר פלילי כיושב ראש קואליציה, אז אתה מכיר במציאות - - - יישר כוח על הביקור.

יולי יואל אדלשטיין: מספר דברים, כל הנושא של עידוד העלייה, ואני יודע שהמשרד בראשותך עוסק בזה הרבה, כולל אפילו שינויים ארגוניים בזה, ואני ודאי מברך על כך, כי הסטטיסטיקות שאנחנו רואים בעיתון, גם אם לפעמים זה קצת מצחיק אותי לראות שמישהו מסכם שבשנת 2006 היו יותר יורדים מן העולים.

יולי יואל אדלשטיין: משום מה, מנסיעותיי הלא כל כך רבות, אבל בכל זאת הקיימות, לא ראיתי בשדה התעופה בן גוריון אנשים שניגשים לדלפק, ואומרים אני יורד, אני מבקש להודיע לכולם, וגם לרשום בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שאני יורד מן הארץ.

יולי יואל אדלשטיין: יחד עם זאת, ודאי שחובה על כולנו לפעול לשיפור המגמות.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי שטחי ברית המועצות לשעבר, חבר המדינות, ודאי שאני בעד פעילות מגוונת, אבל אני מציע לנהוג בזהירות ראויה לגבי עידוד העלייה מחבר המדינות.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שדווקא לי מותר לומר את הדבר הזה, ולא חשוד ביחס גזעני כלפי עולים מברית המועצות לשעבר.

יולי יואל אדלשטיין: עיקר הפעילות רצוי שתתרכז בריכוזי אוכלוסייה מוסקווה, סנט פטרבורג, ומרכזים עירוניים אחרים.

יולי יואל אדלשטיין: זה קשה מאוד, זה לא יותר פשוט בימים אלה מאשר להביא עולים ממדינה מערבית, או בירה מערבית.

יולי יואל אדלשטיין: כי ההבדלים, הפערים ברמת החיים הם לא מי יודע מה, וחיי קהילה יהודית, ראית זאת, אין צורך לשכנע אותך.

יולי יואל אדלשטיין: אבל יחד עם זאת, לא הייתי מציע לחזור למציאות שלגביה היו לי ויכוחים רבים עם חבריי הטובים מראשי הסוכנות ואחרים, וחיפוש בערי פריפריה קטנות אחרי אנשים שלא רק שלא היו מודעים ליהדותם, גם אף פעם לא היתה קיימת.

יולי יואל אדלשטיין: לא בטוח שזו סוג אוכלוסייה שאנחנו רוצים בכוח להביא לכאן.

יולי יואל אדלשטיין: אני אומר זאת, לא על מנת להניע מישהו מלעסוק בעידוד עלייה, אלא לומר, המדיניות צריכה להיות מדיניות מאוד מחושבת, ולא רק ריצה אחרי המספרים.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי סוגיית הגיור, אני מאוד מברך על העניין של המשרד בזה, ושמעתי על הוועדה של ארז דברים טובים, שמתקיימים שם דיונים רציניים ומקצועיים.

יולי יואל אדלשטיין: אני רק יכול להוסיף לזה, לפני כשבועיים הודעתי על הקמת השדולה בכנסת לפתרון בעיית הגיור, וכבר שוחחתי עם מספר חברי כנסת, ומספר נוסף אני מתכוון לשוחח בימים הקרובים.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני השר, הדילמה לא פשוטה, אפשר לעשות מזה שדולה מאוד תקשורתית.

יולי יואל אדלשטיין: אתה, ואני, ואחרים כאן יכולים לסמן כמה חברי כנסת, להביא אותם לשדולה, זה יצהיר לפרק את הרבנות, וזה יצהיר שגיור זה דבר קדוש ואסור לגעת בו, וזו פגיעה בקודשי ישראל ולסטטוס קוו, ואז מחר זה יהיה בתקשורת בצורה מאוד יפה.

יולי יואל אדלשטיין: אם מחפשים פתרונות אמיתיים זה הרבה יותר עמוק, והרבה יותר רציני.

יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לומר שאני בעצמי לא תמיד בטוח איפה צוואר הבקבוק כאן, כי לכאורה ביקרתי בבתי דין שיש לא מעט ביקורת מוצדקת.

יולי יואל אדלשטיין: משום מה המספרים לא נעים לא כלפי מעלה, ולא כלפי מטה.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, יש פה פלונטר שעוד לא הצלחנו עד הסוף לאתר.

יולי יואל אדלשטיין: אני מציע, שארז וגורמים אחרים, אני אדבר גם עם הרב דרוקמן וגם עם אחרים, שיראו בשדולה בעלי ברית, ואני בטוח שגם חברי ועדת העלייה והקליטה, אדוני היושב ראש, רובם ככולם יוכלו להצטרף, ליטול חלק, איש איש על פי השקפתו.

יולי יואל אדלשטיין: באמת לנסות ולחפש פתרונות מאיפה אנחנו ככנסת יכולים לסייע, ואם נאתר את המוקשים אולי גם ככנסת, נוכל לפעול הן בתקנים תקציביים וכל מה שיידרש.

יולי יואל אדלשטיין: לסיכום, אני מברך על כל הפעילות שאתם עושים בתחום הזה של עידוד עלייה, וגם קליטתה בארץ, וכל מה שנוכל לסייע, כפי שאמרתי, לסייע במשימה הזאת, בוועדה הזאת, גם בראשות מיכאל נודלמן, וגם לאורך ההיסטוריה עם יושבי הראש הקודמים שישבו כאן.

יולי יואל אדלשטיין: האווירה היתה באמת לסייע למשרד הקליטה, לפקח היכן שצריך, ולראות בזה משימה משותפת.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

עקיבא תור: היה לי הזכות ב-1984, לפגוש את חבר הכנסת אדלשטיין.

עקיבא תור: עוד לפני ששנינו היינו ישראלים, והוא ראש המורים לעברית במוסקבה.

עקיבא תור: סעדתי איתו את סעודת הפורים זמן קצר לפני שהוא נעצר בגין פעילות ציונית.

עקיבא תור: אם היינו יודעים שאנחנו נהיה במעמד הזה, היינו עוד יותר שמחים.

יולי יואל אדלשטיין: תראה לאן התקדמת.

יולי יואל אדלשטיין: ..

עקיבא תור: אני רוצה לומר בשם המשרד, כשם שזכית לשיתוף פעולה מלא של השגרירה שלנו.

עקיבא תור: אנחנו כאן בארץ נרצה ליטול את חלקנו בנושא עלייה.

עקיבא תור: כמובן משרד החוץ לא יכול לפעול בעניין הזה מטעמים מובנים.

עקיבא תור: אבל אנחנו לא רואים את עצמנו פתורים, ואנא ערב אותנו, את המטה שלנו כאן

עקיבא תור: בארץ ונעשה כל מה שאנחנו יכולים, ובחפץ רב.

עקיבא תור: בנושא הפנסיה, אלמד את הנושא, ונעלה את זה בפני שרת החוץ.

מיכאל נודלמן: לא רק ברוסיה גם בכל המדינות.

עקיבא תור: לגבי היחסים החבריים ידידותיים קוליגיאליים מקצועיים עם אנשי נתיב, אני רק יכול לחזק את הדברים של חברת הכנסת אביטל.

עקיבא תור: אני מאוד מקווה שטורנטו, מונטיראול, הוא חלק של צפון אמריקה, ולא יספחו את ברית המועצות לשעבר.

עקיבא תור: לגבי גרמניה זה מצב ייחודי.

זאב בוים: למה אתה מקווה כך, דרך אגב.

עקיבא תור: מכיוון שזה מקום שהעבודה, גם אם אנחנו עובדים עם אנשים שהם יוצאי חבר העמים, כבר דוברי אנגלית.

עקיבא תור: העבודה איתם, כמו גם כן בארצות הברית, בכל מקום היכן שיש קהילה יוצאי חמ"ע, לא עבודה נתיבית לעניות דעתנו.

עקיבא תור: עבודה סוכנותית.

עקיבא תור: ברור שצריך להתביית ולעבוד מאוד קשה מול הקווים האלו, אבל בכלים של סוכנות, ובכלים של משרד החוץ, אני חושב שגם מתוך הדברים של השר עצמו, ברור שיש הרבה מה לעשות בארצות דוברי רוסית.

זאב בוים: אמרתי מה שאמרתי לגבי ההבנות שישנן היום, ואני מניח שהן תושלמנה לפי הסיכום שהיה.

זאב בוים: ובכל זאת, אני צריך להעיר הערה, עם כל הכבוד לכלים האחרים שאתה מדבר עליהם, כשבודקים בשורה התחתונה בתוצאות, אני לא רואה תוצאות כאלה.

זאב בוים: אז איזשהו נסיון אחר להביא לתוצאות יותר טובות, רק מתוך העניין הזה, הוא ראוי בדיקה, ונסת

זאב בוים: פק בזה, לכן שאלתי אותך.

עקיבא תור: בעיר כמו טורנטו, או מקום כזה, יש לנו את כל המערכות הישראליות שצריכות להיות אפקטיביים, אינני רואה מקום ל- - -

עקיבא תור: שאלתי שאינכם חייבים לענות כרגע, האם תימשך, או האם תהיה מדיניות לנסות להעלות מארצות חבר העמים כל מי שהוא זכאי שבות, גם אם אין לו כל כוונה או רצון להצטרף לעם היהודי.

זאב בוים: על זה ניתנה תשובה.

זאב בוים: אני לא בטוח אם יש פה טעות.

זאב בוים: עלייה של כמליון ומאתיים אלף יוצאי חבר העמים שעלו לארץ, ההערכה היא שיש כ-290 אלף, שהם לא יהודים לפי ההלכה.

זאב בוים: מתוכם אנחנו יודעים, על פי בדיקות, סקרים, ששליש מהם רוצה להתגייר עכשיו, או במסגרת התעמולה או הפרופוגנדה שעשינו עד עכשיו.

זאב בוים: יכול להיות שאפשר יותר, אני לא נכנס לזה.

זאב בוים: כמו שזה עכשיו, בלי מאמץ נוסף.

זאב בוים: מתוך המאה אלף, או בכל השלבים מאלה שיש להם תעודה כדת וכדין ועברו את כל השלבים ואלה שרק נכנסו עכשיו, הכי הרבה מדברים על 18 אלף או 20 אלף בכל שרשרת התהליך.

זאב בוים: כמובן שהמספר הרבה יותר קטן לצערנו אלה שהשלימו את הכל.

עקיבא תור: תודה רבה, ברכות על הביקור.

אברהם שרנופולסקי: אני מצטרף לכל הברכות ששמענו פה.

אברהם שרנופולסקי: הייתי רוצה להדגיש, שלמרות קבלת פנסיה מרוסיה, ומאוקראינה, לא פחות חשובה גם מבחינת עידוד עולים פוטנציאלים, וזה שיפור מצבם של גמלאים עולים.

אברהם שרנופולסקי: רציתי לשאול, איך להסביר שבתכנית למאבק עם העוני, שהכריזה הממשלה, אין אפילו זיכוי על 200 כמעט אלף עולים שעלו ארצה, ושצברו פנסיה כל כך קטנה שמורידה אותם מתחת לקו העוני.

אברהם שרנופולסקי: למה המשרד לקליטת העלייה לא מטפל בסוגייה הזאת, למרות שבמפגש שהיה לנו איתך, הבטחת לנו לעשות צעדים מסויימים על מנת לפתור את הבעיה.

אברהם שרנופולסקי: תודה.

זאב אלקין: תוספת קטנה לשאלה הזאת.

זאב אלקין: במצב הקיים היום אדוני השר, דיברת כאן על עידוד עלייה, אם אתה יהודי בן 45 או בן 50 במוסקווה, כדאי לך לחכות עד שתגיע לגיל פנסיה ואז כדאי לך לעלות.

זאב אלקין: סך הכל ההפסד שיהיה לך מזה שתעלה בגיל 50, הוא כמעט שווה ערך, או יותר גדול מהרווח שתצליח לצבור פנסיה במדיניות הנוכחית של התמיכה הסוציאלית ובמדיניות הנוכחית לצבירת הפנסיה.

זאב אלקין: יש כאן מסר מדהים, במיוחד לתושבים באותם ערים הגדולות ולאוכלוסייה.

זאב אלקין: אתם מסודרים, אתם במקומות העבודה שלכם, בדירות טובות, אל תזוזו.

זאב אלקין: כשתגיעו לגיל הפנסיה, הפנסיה נמוכה ברוסיה, וכאן תבואו ותחיו בתנאים נורמלים.

זאב אלקין: האם זה חכם מבחינת מדינת ישראל ליצור מצב כזה, זו שאלה מאוד גדולה.

מיכאל נודלמן: אני שמח לשמוע על הביקור שלך ברוסיה ועל התוצאות שיש לביקור הזה.

מיכאל נודלמן: יש פוטנציאל גדול ברוסיה ובאוקראינה.

מיכאל נודלמן: כולם מבינים שהפוטנציאל יותר גדול מאשר במדינות אחרות.

מיכאל נודלמן: אני חושב שאפילו ארבע מאות אלף יהודים, זה לא הולך ברגל.

מיכאל נודלמן: אני מסכים עם זה שצריך לעשות סדר, שארגונים שעובדים במדינות חבר העמים, צריכים לעבוד בתכנית אחת, וחינוך יהודי, לכל אני מסכים.

מיכאל נודלמן: אני רוצה להדגיש, שיש אצלנו בעיות שיוצאות מישראל, ועוברות לאוקראינה, ולרוסיה.

מיכאל נודלמן: השר הביא דוגמה שלא כדאי להגיע לישראל, לאנשים בגיל חמישים.

מיכאל נודלמן: שרנופולסקי דיבר על אנשים שהגיעו בגיל 45.

מיכאל נודלמן: כמעט חצי שנה שאנחנו במלחמה כדי לקבל פתרון.

מיכאל נודלמן: אנשים חיים תחת קו עוני, הגענו למצב שלא נרשמים עולים, ולא קונים תרופות בגלל שאין כסף לאנשים, במדינת ישראל יש דברים כאלה.

מיכאל נודלמן: אין אפשרות לאנשים להגיע בשמחה לישראל.

מיכאל נודלמן: או שאנחנו צריכים להחליט שאחרי גיל 45 לא עובדים, כי זו עבודה קשה.

מיכאל נודלמן: עובדים עם אנשים עד גיל 45, שאצלם אין בעיות.

מיכאל נודלמן: אני מבין שהסוכנות רוצה לעבוד רק עם הנוער, הצעירים, כי זה יותר קל ויותר טוב.

מיכאל נודלמן: אבל אני לא רואה הצעות גדולות בנושא הזה.

מיכאל נודלמן: אחרי המלחמה, בצפון, במרכז ובדרום, ברבעון הראשון, 6,3 צמיחה.

מיכאל נודלמן: אנחנו מדינה שנמצאת במלחמות, בסכנות.

מיכאל נודלמן: הטעות הגדולה שהיה שינוי במדיניות, פחות כסף ופחות תקציבים לעלייה, גם בחוץ וגם פה.

מיכאל נודלמן: אתם כל הזמן בקיצוצים, וזה משפיע בכל התחומים.

מיכאל נודלמן: ארגונים ציבוריים לא יכולים לעבוד.

מיכאל נודלמן: במדינות דמוקרטיות, המשמעות של ארגון ציבורי מאוד חשוב.

מיכאל נודלמן: כי אם עולה מרגיש שיש לו שורשים בישראל - - -

מיכאל נודלמן: חוץ מכל הדברים האלה, אנחנו צריכים לעשות סדר.

מיכאל נודלמן: דיברנו על זה, מלחמה נגד משרד החינוך שהם צריכים לשנות יחסים שלהם לעולים חדשים.

מיכאל נודלמן: במקרה האחרון, יש שפות זרות שלומדים, ספרדית, צרפתית, יש אנגלית, יש רוסית.

מיכאל נודלמן: איזה שפה לא לומדים, רוסית.

מיכאל נודלמן: נכון, היתה ישיבה, למה רוסית, מליון ומאתיים איש, רוסית זו שפה רשמית, מי קבע את זה?

מיכאל נודלמן: זה מדיניות.

מיכאל נודלמן: כשאנחנו רוצים לשכנע אנשים שבאו לישראל, הם שומעים הכל.

מיכאל נודלמן: השפה הרוסית היא לא שפה מקובלת, ולכן אחר כך יש בעיות לשכנע אנשים להגיע לישראל.

מיכאל נודלמן: חשוב מאוד שנפנה לראש הממשלה, אני מבין שאתה תדבר עם ראש הממשלה.

מיכאל נודלמן: אני מוכן לזמן אותו לוועדת קליטה, כולם מבינים שהמצב לא טוב.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

זאב אלקין: לפנות במקביל ליושב ראש הסוכנות, ולבקש ממנו לשקול מחדש את ההשקעות בכיוון של חבר המדינות, במיוחד בריכוז בערים הגדולות.

זאב בוים: אני מציע להביא לדיון מיוחד את יושב ראש הסוכנות, על הסוגייה הזאת של מדיניות הסוכנות ביחס לעלייה בכלל.

זאב בוים: זה נושא העומד בפני עצמו.

זאב אלקין: אני מציע שגם - - -

עקיבא תור: לפני כחודש התקשרה אלי המזכירה השנייה של שרות רוסיה בתל אביב.

עקיבא תור: ביקשה להיפגש.

עקיבא תור: נפגשנו במלון בתל אביב, בנושא שאמרת עכשיו.

עקיבא תור: היא קראה בעיתון שמלמדים רוסית כשפה זרה שנייה, והם חושבים להקים פה רשת הוראת רוסית בבתי ספר ישראליים, ומרכזי תרבות רוסית, במטרה ללמד שפה רוסית, וביקשה מאיתנו לחלק מהניסיון בחינוך פורמלי, ולא פורמלי, שאנחנו עושים.

מיכאל נודלמן: זה בסדר, מדינת ישראל איפה יש מליון ו-200 עולים חדשים, אני לא מדבר על יוצאי רוסיה, ופתאום צרפתית זה בסדר, אנגלית זה בסדר, רוסית זה לא בסדר.

זאב בוים: אני רוצה להודות על הפגישה הזאת.

זאב בוים: שמעתי מאנשים שיש להם הרבה נסיון בתחום הזה.

זאב בוים: יש פה דברים שרשמתי לעצמי.

זאב בוים: אקח אותם איתי.

זאב בוים: לגבי העניין העיקרי, שהוא בעיניי ובעיניי כולם חשוב, צריך שינוי כמו שהיושב ראש אמר.

זאב בוים: שינוי אסטרטגי ביחס לעלייה.

זאב בוים: לראות את זה כעניין אסטרטגי.

זאב בוים: אם זה יוכר וייכנס לתודעה –

זאב אלקין: אתה עלול להישאר בלי משרד...

זאב בוים: אני לא עוצר פרוטוקול.

זאב בוים: אם זה יהיה המחיר, אני מוכן.

זאב בוים: בתנאי, שיהיה מאחרי החלטה אסטרטגית כזאת, מעמידים את הכלים כדי להוציא מדיניות כזאת לפועל.

זאב בוים: זה לא סתם אמירות, או משחק של פוליטיקה וכסאות וכו'.

זאב בוים: בעיניי זה יותר חשוב.

זאב בוים: זו גם היתה גישתי, ללכת ולקחת לסיום כזה את כל הגורמים המעורבים.

זאב בוים: לא חיפשתי לא את הכבוד של השר, ולא שיופיע בפרונט.

זאב בוים: תמיד ישבו שם כל הנציגים שהיו בכל מקום, בכל הזדמנות.

זאב בוים: הם היו שווים לשר בעניין הזה, כך אני רואה את הדברים.

זאב בוים: צריך להדביק את הממשלה כולה, את ראש הממשלה וכו' בעניין.

זאב בוים: זה לא שהם אנשים לא מבינים שעלייה זה עניין אסטרטגי, הרי כולם מבינים את זה.

זאב בוים: אבל בלי משים, על רקע של תהליכים כאלה ואחרים, אני לא יכול להגיד שמדינת ישראל החליטה שהעלייה יותר לא עניין אסטרטגי, לא.

זאב בוים: אבל בפועל זה מה שקורה.

זאב בוים: אדוני היושב ראש, ביקשתי מראש הממשלה ישיבה מיוחדת ועדת השרים לענייני הקליטה והתפוצות לנושא הזה, לאן הולכת העלייה, לאיזה כיוונים.

זאב בוים: זו צריכה להיות הישיבה, אנחנו נכין אותה, ושם יצטרכו להחליט.

זאב בוים: אנחנו ערב תקציב המדינה ל-2008.

זאב בוים: הביטוי צריך להיות בתקציב 2008 על הרצף הרגיל שבו מטפלים פקידי האוצר, הבשורה: המשך קיצוצי ה"פלאט".

זאב בוים: אנחנו נצטרך לקצץ בתקציב.

זאב אלקין: לסוכנות יש "פלאט" משלה.

זאב בוים: לכן אני פונה לראש הממשלה, הוא גם היום דרך אגב שר האוצר.

זאב בוים: הוא היה שר האוצר, והוא מבין.

מיכאל נודלמן: ועדת שרים לענייני קליטה.

זאב בוים: תודה רבה לכם.

מיכאל נודלמן: אני מבקש, באוקטובר לאוקראינה, אחרי הבחירות.