ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 151, 2007-05-15 10:00

אופיר פינס-פז: בוקר טוב לכולם.

אופיר פינס-פז: אני פותח את הדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: אנחנו היום מברכים את חקלאי ישראל ביום חגם.

אופיר פינס-פז: אנחנו מייחדים דיון בוועדה שלנו שכידוע היא לא ועדת החקלאות של הכנסת אבל היא ועדה שעוסקת בין היתר בנושא פיקוח על עבודת המשטרה, אכיפת החוק ופשיעה.

אופיר פינס-פז: אנחנו נדון היום בפשיעה החקלאית בישראל - - -

דוד רותם: בפשיעה כנגד החקלאות בישראל, אדוני.

אופיר פינס-פז: פשיעה כנגד החקלאות בישראל, גנבות של ציוד ותוצרת חקלאית.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להקדים ולומר שהחקלאות בישראל היא על פי תפיסתי לפחות, חלק מהתפיסה הציונית של אהבת הארץ, הקרקע, ואני חושב שהחקלאות הישראלית לאורך כל שנות הציונות והקמת המדינה עשתה גדולות ונצורות והגיע להישגים בין לאומיים ברמה שכולנו יכולים רק להתגאות בה.

אופיר פינס-פז: זאת למרות שלא תמיד ממשלות ישראל לדורותיהן נתנו לחקלאות את התמיכה שלפעמים ענפי החקלאות קיבלו במדינות אחרות.

אופיר פינס-פז: למרות זה הגענו לשיאים ולהישגים והוצאנו יצוא של ידע ושל תוצרת לכל קצוות עולם.

אופיר פינס-פז: הדבר הזה הוא באמת דבר גדול מאוד וזו הזדמנות ראויה לומר לחקלאי ישראל תודה על כל ההישגים ועל כל היכולות ואני חושב שהעוצמה החקלאית של ישראל היא חלק מהעוצמה של מדינת ישראל במובן הכי אמיתי של המילה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להגיע לעניין עצמו.

אופיר פינס-פז: אין כמעט שום דבר שאני מסכים עם שר המשפטים החדש, וחבר הכנסת רותם חברי שמע כמה מדברי בוועדת חוקה כלפי שר המשפטים שמתארח היום בוועדת החוקה.

אופיר פינס-פז: בדבר אחד אני לגמרי מסכים איתו.

אופיר פינס-פז: הצורך שהוא מדבר עליו לייצר שיטת ענישה מחמירה כלפי עברות חמורות הוא דבר נכון מאוד.

אופיר פינס-פז: אין דין אחד בין מי שגונב בקבוק קולה במכולת לבין מי שגונב במיליונים וברמות אדירות, שניהם עבירות פליליות כמובן.

אופיר פינס-פז: אבל אני חושב, וזו גם חלק מהגישה של ג'וליאני שעבדה חזק מאוד וטוב מאוד בארצות הברית, למרות שאנחנו לא ארצות הברית ויש לנו גישה אחרת אבל צריכים גם ללמוד ממקומות אחרים.

אופיר פינס-פז: הניסיון בעיני לבודד עבריינים קלים ולנסות לשקם אותם ולהחזיר אותם למוטב הוא דבר נכון.

אופיר פינס-פז: בישראל עבריינים קלים בשיטת הענישה הישראלית הופכים להיות עבריינים כבדים.

אופיר פינס-פז: הדבר הזה חייב להיות ברור שעל עבירות חמורות ושיטתיות צריכה להיות ענישה כבדה מאוד, חריפה ביותר וצריכה להיות אבחנה ברורה מאוד שהיא לא מספיק מובחנת בחוק הישראלי.

אופיר פינס-פז: מבחינה זאת אין ספק שהפשיעה כנגד החקלאות בישראל היא במימדים בלתי נסבלים, בהיקפים אדירים, נעשית תוך כדי ניצול לרעה של חולשות החקיקה והאכיפה בישראל והדבר הזה הוא מאוד בעייתי.

אופיר פינס-פז: הדבר השני שצריך לומר אותו וגם הוא לא פשוט אבל אני אומר אותו בהסתייגות ואני לא מגבש עליו עמדה ואני אומר לכם את זה מהמקום שהייתי בזמנו שר הפנים.

אופיר פינס-פז: אנשים שנושאים נשק בישראל ורישיון הנשק שלהם כחוק, ואגב אני רוצה שתדעו שאני בעיקרון בעד שפחות אנשים ישאו נשק בישראל, שלא תהיה טעות.

אופיר פינס-פז: אבל אנשים שנושאים נשק בישראל כתוב להם ברישיון הנשק שלהם שזה לשמירה על גופם ורכושם.

אופיר פינס-פז: מצד שני החקיקה, ובמיוחד מדיניות האכיפה שונה בתכלית.

אופיר פינס-פז: היא על גופם בלבד ולא על רכושם.

דוד רותם: בית המשפט יושב באולמות ממוזגים ולא נמצא בשטח.

אופיר פינס-פז: זה לא קשור לבית המשפט, זה קשור גם למדיניות היועץ המשפטי לממשלה.

אופיר פינס-פז: אני לא נכנס אפילו כאן לרמה שיפוטית כי אני לא רוצה להביע פה עמדה כי אני חושב שכרגע זו סוגייה מאוד לא פשוטה.

אופיר פינס-פז: אבל הפער כשלעצמו הוא בלתי נסבל.

אופיר פינס-פז: לא יכול להיות שאדם יקבל רישיון מסוג אחד, והמדיניות החד משמעית תהיה מסוג אחר וזה דבר שחייבים להביא אותו לידי פיתרון כדי שתהיה מדיניות אחודה וברורה.

אופיר פינס-פז: נמצאים פה נציגי המשרד לביטחון פנים, המשרד לחקלאות, משרד האוצר נמצא?

אופיר פינס-פז: לא נמצא.

אופיר פינס-פז: רשות הטבע והגנים הלאומיים, איגוד לשכות המסחר, איגוד מגדלי הפרחים, מועצות אזוריות, רכזי ביטחון נמצאים פה.

אופיר פינס-פז: מועצות ייצור ושיווק, ונציגים של חוות נמצאים פה.

אופיר פינס-פז: רואי קליגר, אני מציע שאתה מהמקום של משרד החקלאות תציג את הבעיה.

אופיר פינס-פז: נאפשר לאנשי המשטרה להתייחס ולאחר מכן נפתח את הדיון לחברי הכנסת ולנוגעים בדבר שיתנו עדויות כאלה ואחרות מהמקום בו הם נמצאים, בבקשה.

רואי קליגר: רק הבהרה, למשרד המשפטים אין פה נציגות?

אופיר פינס-פז: יש.

רואי קליגר: לגבי הדוגמאות, יש פה נציגי התיישבות שידעו לעשות את זה טוב ממני.

רואי קליגר: הייתי רוצה להתמקד בעיקר על המעורבות שלנו עם גורמי האכיפה ואיזה פיתרונות אנחנו רואים לנכון לקדם או להיעזר בוועדה כדי להביא לפיתרונות וכלים כדי ליישם את ההמלצות.

רואי קליגר: ראשית אנחנו כמשרד החקלאות מאוד קשובים ופועלים בהובלה של מנכ"לית המשרד בכל מה שקשור בנושא גניבות חקלאיות.

רואי קליגר: אנחנו יוזמים קשר עם גורמי אכיפה כדוגמת יחידות מג"ב שהם יחידות האכיפה הקרובות ביותר לנושא החקלאי.

רואי קליגר: מעבר לכך אפשר לציין גם את המשטרה.

רואי קליגר: בנוסף אנחנו מקדמים, יש לנו גם טיוטת חוק, חוק מעברים שאנחנו בתובנות שלנו רואים שעיקר הגנוב עובר לצד השני של גדר הביטחון.

רואי קליגר: גדר הביטחון היא אומנם כגדר אבל היא משופעת במעברים ובמאפיינים שונים, מעברים לישראלים, משטחי גב אל גב.

רואי קליגר: אף על פי כן הטובין החקלאי של בעלי החיים עוברים לצד השני, לכן אנחנו כמשרד ראינו לנכון לקדם חוק מעברים שראשית לכל יגדיר את הנושאים.

רואי קליגר: שנית יקנה לנו אפשרות של סמכויות בחוק בכדי לפעול בשיתוף עם גורמי האכיפה כדי להביא ליכולת למנוע את העברת הגנוב.

רואי קליגר: מה שאני מבקש כבר בסעיף הזה זה את העזרה והסיוע של הוועדה, ראשית בתזכיר החוק שיוגש, אני מניח בשבועות הקרובים, לתמוך בזה.

אופיר פינס-פז: לא ברור שההצעה תגיע לוועדה, אם היא תגיע לוועדה נתמוך בה.

רואי קליגר: אנחנו מבקשים את עזרת הוועדה.

רואי קליגר: דבר שני נבקש את עזרת הוועדה לקדם ולזרז כי כולנו יודעים כמה התהליך ומשך הזמן.

רואי קליגר: בנושא הסמכויות וחוקים, יש פה נתון משנת 2003, שמסך הכל 484 תיקים שהוגשו בגין פשיעה חקלאית, רק 5 תיקים הסתיימו בהרשעות.

רואי קליגר: ב-2005, נפתחו למעלה מ-500 תיקים וזה נסתיים ב-5 הרשעות.

אופיר פינס-פז: הרשעות זה לא המבחן האמיתי.

אופיר פינס-פז: כמה עמדות לדין יש?

אופיר פינס-פז: כמה כתבי אישום יש?

אופיר פינס-פז: בתוך שנה אין הרשעה.

רואי קליגר: אדוני היושב ראש, לייצר הרתעה זה בסופו של דבר איזה שיניים אנחנו תוקעים, סליחה על הבוטות, בגופו של אותו עבריין או בגופם של אותם עבריינים, זה בתובנות שלי.

שי חרמש: גם ה-400 לא מבטא בשום פנים ואופן את היקף הבעיה.

דוד רותם: בוודאי שלא, לכן הבעיה היא לא של משרד החקלאות.

דוד רותם: הבעיה היא כמו שדיברנו בוועדה הקודמת לפני חצי שעה.

דוד רותם: הבעיה היא שמדינת ישראל החליטה להזניח אותם, זה הכל.

רואי קליגר: אנחנו כמשרד החקלאות, כמשרד החלוצים במדינת ישראל, ואנחנו ביום החקלאות בכנסת, אנחנו מוכנים לקחת על עצמנו בתנאי שיוסיפו לנו, סליחה על מילת הגנאי אבל בסופו של דבר זה מסתכם בכך, עוד תובעים ואנחנו מוכנים לתבוע כי בסמכותנו לתבוע את אותן עבירות.

רואי קליגר: היחידה שאני עומד בראשה יש לה סמכות לטפל בנושא גניבות חקלאיות רק בתחום בעלי חיים.

רואי קליגר: זה 28% מסך הגניבות החקלאיות.

אופיר פינס-פז: למה יש לכם רק בתחום הזה ולא בתחומים אחרים?

רואי קליגר: מפני שאנחנו יחידה שמתעסקת בתחום הזה וזו הסמכות שניתנה לנו.

דוד רותם: ובמה עוסקים התובעים שלכם?

רואי קליגר: בנושא כללי בתחום משרד החקלאות, בנושאים רבים אחרים.

דוד רותם: תעזבו את זה.

דוד רותם: מה אכפת לכם שיבריחו ביצים מורעלות למדינת ישראל ותנו לציבור לקלקל את הקיבה ואז תראו שיתנו לכם תובעים.

דוד רותם: כולכם לא מתעסקים בדברים הנכונים.

רואי קליגר: בוא תשמע קודם את כל הנתונים לפני שנחרוץ דין.

רואי קליגר: אנחנו מוכנים לקחת על עצמנו את התביעות כי אנחנו מכירים, אנחנו מעורים ויהיה נכון לעשות את זה וזה לגבי התמונה של סך הכל הרשעות בגין אותם תיקים.

אופיר פינס-פז: אבל לא אמרת לי כמה כתבי אישום, אולי אנשי משרד המשפטים יגידו לנו.

אופיר פינס-פז: כמה כתבי אישום היחידה שלך מגישה בשנה?

אופיר פינס-פז: רק על בעלי חיים.

רואי קליגר: מסך הכל כאלף תיקים משפטיים שאנחנו פותחים בשנה, היחידה שלי במשרד החקלאות, כשליש מסך כל האלף זה בנושא הזה, בנושא הגניבות.

ישראל חסון: אני חושב שהגשת כתבי אישום היא פרמטר חשוב אבל לא מאוד משמעותי.

ישראל חסון: מה שמשמעותי בסופו של דבר זה ההרתעה והענישה.

אופיר פינס-פז: ברור, אבל אם אין כתב אישום אז אין הרשעה.

שי חרמש: אם הענישות הן מגוחכות, מה משנה כתב האישום?

ישראל חסון: זה התשומות.

ישראל חסון: אתה יכול להגיע עם כתב אישום ושם הוא יקבל עונש קל - - -

אופיר פינס-פז: זה מה שאני רוצה לדעת.

אופיר פינס-פז: אולי הגישו רק 10 כתבי אישום ויש 5 הרשעות שזה יפה מאוד.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת כמה כתבי אישום יש, אחרת אני לא יכול לבחון שום דבר.

דוד רותם: ומה העונש?

ישראל חסון: מה שרואי צריך להציג וחסר לנו פה, זה 5 כתבי אישום מול היקף בעיה.

ישראל חסון: אם בתהליך אתה מייצא הרבה תשומות זה בסדר - - -

אופיר פינס-פז: אני חושש שיש הרבה אירועים של גניבות חקלאיות שהם לא מצליחים בכלל לדעת מי עשה - - -

רואי קליגר: אבל זה לא אצלי, זה במשטרה, זה נתון שלקחנו מהמשטרה.

דוד רותם: באותם תיקים אתה יודע מה העונשים שאנשים קיבלו?

אסתרינה טרטמן: 500 תיקים שמציגים פה בשנת 2005 זה מייצג תלונות.

אסתרינה טרטמן: הוא דיבר על 500 תלונות בשנת 2005.

אסתרינה טרטמן: עצם העובדה שהוגשו תלונות משקפת בעיה, אחרת לא היו מוגשות תלונות.

אסתרינה טרטמן: אין להתעלם מעצם מהות הבעיה שעצם מספר התלונות משקפת בעיה.

שי חרמש: הרבה יותר חמור שיש 500, זה מעיד שאנשים כבר לא מתלוננים.

רואי קליגר: אורי ממחלקת המחקר הציג פה מסד נתונים מאוד ברור, זה נמצא לעיני כל ומונח על השולחן.

רואי קליגר: יש פה את הפילוח של הגניבות, סך הכל גניבות חקלאיות, פילוח בתוך הגניבות החקלאיות.

רואי קליגר: אלו נתונים שהמשטרה, מג"ב מציגים ואני נעזר בהם.

רואי קליגר: אני רוצה להגיד דבר נוסף שמבחינתנו זה חלק מפער שאנחנו צריכים להשלים.

רואי קליגר: בתוך האוגדה סימנתי את הנושא שמשטרת ישראל הציגה והיא אומרת פה: יצוין כי במג"ב לא קיימים פונקציות של זיהוי פלילי.

רואי קליגר: עובדה זאת פוגעת בחקירות של הפשיעה החקלאית.

רואי קליגר: כמות ההרשעות קטנה מאוד מאחר שאין ביכולת מג"ב לאסוף ראיות לזירת הפשיעה החקלאית.

רואי קליגר: זאת אומרת, יש פה גם קושיים שאנחנו צריכים להשלים אותם בכדי להגיע לרמת הרשעות גבוהה.

רואי קליגר: כמו שאמרתי בתחילת דברי, זה קטע של התביעה, זה עוד כלים, זיהוי פלילי.

רואי קליגר: לדוגמא, משרד החלוצים שקוראים לו משרד החקלאות, מנכ"לית המשרד תרמה חצי מיליון שקל מסך מיליון מאתיים למטרה להקים בנק DNA בנושא של גניבות בעלי חיים.

רואי קליגר: זה איזשהו כלי שהוא ראייתי הטוב ביותר.

רואי קליגר: אין עוררין על כך.

רואי קליגר: את הכלי הזה צריך להקים, צריך משאבים לטובת העניין הזה.

רואי קליגר: גם כאן יש פער שחשוב לראות איך אנחנו יכולים להשלים את זה.

רואי קליגר: דבר נוסף, ביוזמת מנכ"לית משרדנו הייתה פגישה עם מנכ"ל המשרד לביטחון פנים, הוקם צוות היגוי בראשותו של שמוליק גביע מג"ב יישובים.

רואי קליגר: צוות ההיגוי הזה מתכלל את מרבית יחידות האכיפה האזרחיות, משטרתיות, תחת קורת גג אחת.

רואי קליגר: אנחנו מדברים האחד עם השני.

רואי קליגר: יש לנו רעיון שאנחנו רצים איתו כבר זמן רב ואנחנו מייחלים ליישומו זה מוקד משותף, משוב – מוקד שליטה ובקרה.

רואי קליגר: גם כאן אנחנו מתנדבים, יש אצלנו מוקד שמאוייש 24 שעות 7 ימים בשבוע לטובת הפעילות שלנו, אנחנו יכולים לנדב אותו בכדי לתכלל את הנושא.

רואי קליגר: זה לא במקום משטרה, זה מוסיף.

רואי קליגר: אם אפשר כבקשה ואני מניח שהחקלאים אומרים את זה ובצדק רב, מסד הנתונים שמוצג על כך וכך תלונות ביחס לשנה זו או לשנים אחרות – נקעה נפשם של החקלאים בכדי לרוץ ולהגיש את התלונות.

רואי קליגר: לכן כהצעה אם אפשר שהגשת התלונה תיעשה בביתו של החקלאי.

רואי קליגר: אני משוכנע שזה יעלה בצורה דרמטית את כמות התלונות.

רואי קליגר: דבר נוסף חשוב לציין, כשגונבים בחצרו של החקלאי זה לגנוב את הפרנסה שלו, וחלילה, בלי לעשות אפלייה אבל זו עובדה אמיתית, כשגונבים בעיר גונבים טלביזיה או אוטו, זה עדיין לא גונב את הפרנסה.

רואי קליגר: זה חמור מאוד, אין ספק אבל האבחון הזה חייב להיות ברור.

אופיר פינס-פז: ברור לגמרי.

אופיר פינס-פז: המשרד לביטחון פנים, בבקשה.

שמוליק גביע: חשוב לציין שמשטרת ישראל נותנת משקל מאוד כבד לנושא הפשיעה החקלאית והכפרית.

שמוליק גביע: חייבים לשים על השולחן את מימדי הפשיעה המדווחת כשהדגש על "המדווחת".

שמוליק גביע: היקף הפשיעה החקלאית המדווחת בישראל עומד על חצי אחוז בלבד מכלל הפשיעה במדינת ישראל.

שמוליק גביע: כלומר אפילו לא אחוז אחד, כדי שנבין את העניין.

אופיר פינס-פז: מה זאת אומרת, אנשים לא מדווחים?

דובר: לא מדווחים.

שמוליק גביע: זה נתון ראשון.

שמוליק גביע: נתון שני, סך כל הפשיעה הכפרית המדווחת, החל מרצח לא עלינו בתוך המגזר הכפרי, או בקיבוץ או במושב, עבור דרך אלימות במשפחה, עבור דרך התפרצויות לבתים, עבור דרך גניבות רכב כולל פשיעה חקלאית כולל ציוד ותשתיות, עומד היום סביב ה-7 אחוז מכלל הפשיעה המדווחת במדינת ישראל.

שמוליק גביע: הפשיעה החקלאית עומדת על 6% מכלל הפשיעה הכפרית.

שמוליק גביע: לגבי הדיווח, היום החקלאים נוטים שלא לדווח למרות שבתקופה האחרונה יש התעוררות בעניין.

שמוליק גביע: אני לא רוצה לבוא ולשים אמירה נחרצת מדוע הם לא מדווחים.

שמוליק גביע: חלקם אומרים: אנחנו באים, מדווחים, את הגנב משחררים עוד טרם הספקנו להגיש את התלונה הוא כבר עושה בתנועה הסיבובית בדלת המסתובבת והולך לבצע את הגניבה הבאה.

שמוליק גביע: חלקם אומרים, אנחנו מבזבזים זמן וחלקם אומרים אין לנו ביטוח, ממילא המשטרה לא נותנת את הביטוח.

שי חרמש: אי אפשר לבטח.

דוד רותם: כיוון שאי אפשר לבטח לא צריך את המשטרה.

שמוליק גביע: סוגיית הביטוח היא סוגייה מאוד מרכזית בדיון הזה, וכל אחד מסיבתו הוא.

אופיר פינס-פז: אם אין ביטוח אני לא מתפלא שלא באים.

אופיר פינס-פז: אדם שפורצים לו את האוטו, אם לא היה ביטוח הוא לא היה בא להתלונן.

אופיר פינס-פז: חבל על הזמן, שום דבר לא יצא מזה, אני מבין אותם.

שמוליק גביע: הסוגיה של ביטוח כאמור היא סוגיה מאוד מרכזית בדיון הזה.

שמוליק גביע: אני לא רוצה להגיד בצורה נחרצת מה הסיבה שבגינה לא מדווחים.

שמוליק גביע: נכון לעכשיו אחוז הדיווחים הוא נמוך.

שמוליק גביע: כתוצאה מכך אין למשטרת ישראל תמונת מצב אמיתית על היקף הפשיעה במגזר הזה.

שמוליק גביע: אני מניח שבפועל הנתונים הם הרבה יותר גבוהים באחוז כזה או אחר ואנחנו יכולים רק להתייחס לפשיעה המדווחת.

שמוליק גביע: גם אי הדיווח גורם למשטרת ישראל לקבל תמונת מצב מעוותת ולא אמיתית מכיוון שמי שמדווח זוכה למענה יותר ממוקד ומי שלא מדווח לא זוכה למענה כי אנחנו מבינים שאין שם פשיעה.

אופיר פינס-פז: איך אתה יודע שזה רק חצי אחוז?

שמוליק גביע: אני אמרתי על המדווח.

שי חרמש: חצי אחוז מהכללי.

דוברת: אם מדווחים נכנסים לכלא?

שמוליק גביע: הכניסה לכלא זה תחום האחריות למערכת המשפטית ואני מנוע מלדבר על כך.

דוד רותם: על מערכת המשפט אנחנו עוד נדבר.

שמוליק גביע: דב לנדנר הוא ראש ענף המודיעין של מג"ב.

שמוליק גביע: הוא יתן לכם את התמונה של הפשיעה והיקפה ואחר כך אתייחס לנושא של המענה המבצעי.

דב לנדנר: תחילה אני רוצה להתייחס לסוגייה שהעלה שמוליק, הסוגיה של היעדר דיווח.

דב לנדנר: היעדר דיווח משבש לנו את היכולת לייצר תמונת פשיעה והערכת מצב נכונה ולדעת באיזה נקודות עלינו להתמקד.

דב לנדנר: חד וחלק זה חלק מהעניין.

דב לנדנר: לכן הנתונים שאציג לגבי הפשיעה החקלאית מבוססים אך ורק על נתונים של אותם אנשים שהגישו תלונות.

דב לנדנר: פשיעה מדווחת.

דב לנדנר: אלה הנתונים: אם מסתכלים מתחילת השנה הזאת עד סוף חודש אפריל הנוכחי בהשוואה לשנה המקבילה, בסך הכל יש לנו ירידה של קרוב ל-19% בפשיעה החקלאית המדווחת.

דב לנדנר: היו לנו בשנה שעברה 740 מקרים והשנה יש לנו 601 מקרים נכון לחודש זה.

דב לנדנר: שוב אני מדגיש: הפשיעה החקלאית המדווחת.

דב לנדנר: אני לא יכול להתמודד עם פשיעה שלא מדווחת.

ישראל חסון: אתה מרוצה מהנתון הזה?

דב לנדנר: אני לא בטוח שזה הנתון האמיתי.

שי חרמש: הדיווח הוא מדד ייאוש.

דב לנדנר: אם אנחנו עושים חלוקה יחסית של הפשיעה החקלאית איך היא מתחלקת באזורי הארץ אז המחוז צפוני לוקח את הנתח המרכזי של הפשיעה החקלאית שזה 44% מהפשיעה החקלאית.

דב לנדנר: המחוז הדרומי לוקח את הנתח של 34%.

דב לנדנר: אם אנחנו מחלקים לפי סוגי הרכוש שנגנב, אנחנו רואים שהציוד החקלאי לוקח נתח של 53% מהפשיעה החקלאית המדווחת, גניבות בעלי חיים 28%, כשבבעלי חיים יש גם את הבקר והצאן.

דב לנדנר: גרימות נזק 13% ותוצרת חקלאית 6% בלבד.

דב לנדנר: מבחינת מגמות בגניבות בעלי חיים אנחנו רואים שיחסית לתקופה המקבילה אשתקד יש לנו ירידה של 32% כאשר הירידה המרכזית היא בצפון של 53%.

אופיר פינס-פז: איך אתה מסביר את זה?

אופיר פינס-פז: בגדר?

ישראל חסון: לא, אופיר, ככל שזה יורד אנחנו צריכים להיות מוטרדים כי זה אובדן אמון.

שי חרמש: מדד ייאוש.

דב לנדנר: זה פרשנות.

אופיר פינס-פז: ובכל זאת איך אתה מסביר את זה?

דב לנדנר: יש פה 2 אלמנטים.

דב לנדנר: אפשר להתייחס לנושא הגדר.

דב לנדנר: דבר שני, למרות מה שנאמר פה נעשו לא מעט פעולות בתקופה האחרונה כנגד התופעה.

דב לנדנר: גימ"ל, הענישה בנושא גניבות בעלי חיים, בקר וצאן, החוק שונה - - -

דובר: תגיד את האמת, מג"ב חזר למגזר החקלאי.

דב לנדנר: מג"ב חזר למגזר החקלאי.

דוד רותם: ויש עוד דבר, יש גיבור אחד שקוראים לו שי דרומי שהראה מה צריך לעשות.

דב לנדנר: אגב, יצאה הנחיה לכל מערך התביעה במשטרת ישראל לשים את כל נושא הפשיעה החקלאית בסדר העדיפות בנושא התביעה כולל בכל הופעה בבית משפט ונציג משטרת ישראל ויציג את היקף התופעה ואת הנזק הכלכלי שנגרם.

דב לנדנר: לא יציג רק את המקרה הספציפי אלא גם ירחיב את היריעה.

דב לנדנר: מבחינת גניבות בקר וצאן יש לנו ירידה של 43%, זה מראה על ירידה בגניבות בעלי חיים.

דב לנדנר: תוצרת חקלאית גם יש ירידה של 23% לעומת תקופה מקבילה ובגניבות ציוד חקלאי יש ירידה של 13%.

אופיר פינס-פז: אני נאלץ לצאת למספר דקות, יחליף אותי חבר הכנסת דוד אזולאי.

ישראל חסון: אתה יכול לציין סטטיסטית את העלייה שלכם מאז שמג"ב קיבל את האחריות?

דב לנדנר: איזו עליה?

ישראל חסון: עליה בכמות התיקים, כמות המעצרים, כמות הסיכולים, כמות החשיפות, כמות השפיטה, מה שיש.

ישראל חסון: אני שואל, מאז שמג"ב קיבלו את האחריות ועברו לטיפול אחר, אני שואל על העלייה ביחס לשנה הקודמת, ביחס לפעילות של משהו.

ישראל חסון: בואו נראה התקדמות.

שמוליק גביע: מאז שמשמר הגבול קיבל את האחריות, אנחנו בתום רבעון שזה אמור להיות ב-31 למאי, נסכם את התקופה ביחס לשנה הקודמת.

רואי קליגר: יש לך את זה.

רואי קליגר: תרשים המציג את המגמות בגניבות של ציוד חקלאי לפי המחוזות בחודשים ינואר עד אפריל 2007.

ישראל חסון: רואי, אתה פשוט מפקשש את השאלה.

ישראל חסון: זה מתייחס לכמות התלונות שהאזרחים מרגישים צורך להגיש תלונה.

ישראל חסון: אני שואל עכשיו על האפקטיביות של כלי האכיפה.

ישראל חסון: עשינו שינוי ארגוני.

ישראל חסון: בוא תראה לי מה הרווחנו מזה.

ישראל חסון: להשאיר בסוף את החקלאי חסר אונים, לא זאת הנקודה.

ישראל חסון: בוא נראה מה ההתארגנות.

ישראל חסון: יש כותרות, יש טייטלים, הוא קיבל שוטר אחד נוסף?

ישראל חסון: לא יודע, אני רוצה לשמוע.

ישראל חסון: השוטר הנוסף תפס גנב אחד נוסף?

ישראל חסון: החקלאי יכול להשאיר עכשיו את הטרקטור שלו לילה אחד נוסף בשטח?

ישראל חסון: הרי אלה השאלות.

דב לנדנר: מתחילת השנה טופלו על ידי מג"ב 198 תיקים מתוך ה-600 ומשהו של הפשיעה החקלאית.

דב לנדנר: נחקרו 271 חשודים, נעצרו 100, 46 מתוכם נשלחו למעצר עד תום ההליכים.

דב לנדנר: אני רוצה להדגיש עוד נקודה אחת.

דב לנדנר: היות וחלק מהפשיעה החקלאית או הגנבות החקלאיות זה ברמת הגניבה על ידי החוק למעט נושא של בקר שזה עבירת פשע, אנחנו כדי להתמודד עם התופעה, אנחנו גם יודעים מי העבריינים, לא כולם אבל רובם, אנחנו יודעים מי אלו שמבצעים את הפשיעה החקלאית, אנחנו תוקפים אותם גם באמצעות עבירות אחרות שהם עושים.

דב לנדנר: בעבירות האחרות הרבה יותר קל לנו להכניס אותם לבית סוהר.

דב לנדנר: למשל, אם מישהו גנב שגונב ציוד חקלאי אנחנו מצליחים גם לעצור אותו עם רכב גנוב, עם עבירות סמים, אנחנו מכניסים אותו לבית סוהר.

דב לנדנר: זו חלק מהדינמיקה של העשייה שלנו.

דוד רותם: מזל שיש גם מתעסקים בסמים.

שמוליק גביע: אני רוצה לתת את המענה המבצעי.

שמוליק גביע: אני רוצה לחזור ולומר שהחל מ-1 לפברואר 2007 משמר הגבול קיבל את האחריות לנושא של המגזר הכפרי.

שמוליק גביע: בזמנו השר נתן הנחיה להגביר תחושת הביטחון של אזרחי מדינת ישראל.

שמוליק גביע: משטרת ישראל יצאה במבצע במגזר העירוני בשלב הראשון ולאחר מכן המבצע הזה הורחב גם למגזר הכפרי.

שמוליק גביע: אני חושב שאנחנו מציגים נתון של כמעט 20 אחוז הוא לא עניין של מה בכך.

שמוליק גביע: גם צריך להתייחס שהפשיעה המדווחת, מה שנכון למגזר העירוני, גם שם יש פשיעה מדווחת.

שמוליק גביע: כלומר משטרת ישראל מתייחסת אך ורק לפשיעה המדווחת, לא משנה אם זה מגזר עירוני או מגזר כפרי.

שי חרמש: שם יש ביטוח.

דוד אזולאי: אתה יודע מה ההבדל בין המגזר האזרחי למגזר החקלאי, במגזר העירוני תמיד יש עלייה בדיווח על הפשיעה ואצלכם זה מראה על ירידה.

שמוליק גביע: אני חושב ששווה להביא לוועדה את הנתון הזה מה היקף הדיווח במגזר העירוני ומה היקף הביטוח של מגזר עירוני.

שמוליק גביע: לא בכל בית במדינת ישראל יש ביטוח לדירה - - -

דוד אזולאי: ולמרות הכל התופעה של להגיש תלונה קיימת, למרות שאין ביטוח.

שמוליק גביע: גם במגזר הכפרי התופעה קיימת.

שמוליק גביע: משמר הגבול יודע להציג היום נתון יפה, נתון של כמעט 20%, וכפי שרואי אמר קודם, הקמנו צוות שכולל את כלל גופי האכיפה שיש להם נטייה למגזר הכפרי.

שמוליק גביע: החל במשרד החקלאות, עבור דרך המועצות האזוריות, דרך רשות הטבע והגנים, קרן קיימת וגופים נוספים שממילא פקחים שלהם מסתובבים בשטח.

שמוליק גביע: אז אם מסנכרנים את כלל הגופים אפשר לקבל תפוקות גבוהות יותר.

שמוליק גביע: משמר הגבול היום מקצה לטובת העניין הזה קרוב ל-800 איש שנותנים מענה אך ורק למגזר הכפרי.

שמוליק גביע: הוקמו 4 יחידות שהן במבנה של ימ"ר כפרי, ארז בצפון ועוד 3 יחידות שהמפכ"ל נתן הנחיה לבצע התאמה באמצעים ובגודל שלהם, לשדרג אותם.

שמוליק גביע: בכל מחוז יש לנו יחידה כפרית כזו שיהיה בהם מערך מודיעין וחקירות.

שמוליק גביע: מעבר לכך, יש לנו סיורים כפריים במגזר הכפרי, בחלק ניכר מהיישובים במדינה יש רכזי ביטחון שוטף שזה רב"שים.

שמוליק גביע: בחלק מהיישובים יש לנו גם שומרים שכירים.

שמוליק גביע: יש לנו מערך מתנדבים של קרוב ל-800 איש.

שמוליק גביע: בסך הכל המכלול הזה מקבל תשומת לב מאוד ייחודית במשטרת ישראל.

שמוליק גביע: יתרה מכך, המפכ"ל גם נתן הנחיה שאף כוח שמוקצה למגזר הכפרי החל מה-1 בפברואר, לא יצא לתגבר את המגזר העירוני אלא אם כן המפכ"ל יתן לכך אישור מיוחד.

שמוליק גביע: רואי דיבר גם על הנושא של המוקד.

שמוליק גביע: אני חושב שכדאי ורצוי מאוד לקדם את הנושא של המוקד המשותף שיושב בבית דגון, מוקד זה יוכל לתת מענה לכלל הדיווחים של כל האירועים בשטח והוא יוכל לסנכרן את כולם.

שמוליק גביע: זו נקודה חשובה מאוד.

שמוליק גביע: נקודה נוספת שאני רוצה להתייחס אליה בשרשרת הטיפול, אנחנו יכולים לתפוס עבריינים ולהביא אותם למשפט ובסוף יש איחוד תיקים, יש ענישה קלה והעבריין מבין ששווה לו לבצע את העבירות.

שמוליק גביע: אם הוא מקבל על תנאי ויוצא ועושים לו איחוד תיקים על גניבות בקר, על 10 אירועים של ריכוז גניבות בקר, גניבת בקר יכולה להיות פעם אחת 60 עדרים, פעם שנייה 30 עדרים ופעם שלישית 100 עדרים, ועושים לו איחוד תיקים והוא יוצא שם לעונשים מגוחכים – אני חושב שהמסר שיוצא מהמדינה הוא מסר לא נכון וצריך לתת את הדעת על כך.

דוד אזולאי: מה הסיבה שהוא יוצא עם עונשים כל כך קלים?

דוד רותם: עסקאות טיעון.

דוד רותם: הפרקליטות ובית המשפט צריכים לגמור תיקים, יש סטטיסטיקה, הם צריכים להראות סטטיסטיקה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת רותם בבקשה.

דוד רותם: אדוני היושב ראש.

דוד רותם: יש חברים בוועדה שחלוקים איתי בנושאי התיישבות אבל אנחנו מדברים על התיישבות בתחומי מדינת ישראל שלפני 97.

דוד רותם: על זה אין חילוקי דעות.

דוד רותם: מדינת ישראל במסגרת האובדן ערכים שלה החליטה להתאבד בנושא החקלאות.

דוד רותם: האנשים האלה שיושבים פה שהם בעצם אלה שמייצגים את הציונות האמיתית.

דוד רותם: התיישבות, ביטחון, קליטה – מוזנחים בכוונה על ידי מדינת ישראל.

דוד רותם: לא יעלה על הדעת שמשטרת ישראל לא יכולה למנוע את התופעה, לא יכול להיות שבתי המשפט והפרקליטויות לא יכולים למנוע את התופעה.

דוד רותם: ומצד שני כאשר כבר אחד מהחקלאים האלה עושה פעולה של הגנה עצמית, אז היום, ביום שבו אנחנו דנים פה, התחיל משפטו של שי דרומי.

דוד רותם: זו אחת השערוריות הגדולות ביותר במדינת ישראל.

דוד רותם: האנשים האלה הם מלח הארץ, אני לא מבין.

דוד רותם: איפה היינו מקימים את מדינת ישראל אם לא הייתה לנו את החקלאות הזאת?

דוד רותם: החלום הגדול של בן גוריון - התיישבות.

דוד רותם: אז תראה מה קורה להם, זה הרי לא יעלה על הדעת.

דוד רותם: גונבים אותם, שודדים אותם, פוגעים בהם ואנחנו שומעים על עסקאות טיעון של גניבת 60 ראשי בקר ו-30 ראשי בקר במאסר על תנאי.

דוד רותם: הדברים האלה הם בלתי נסבלים.

דוד רותם: גם משטרת ישראל שמספרת לנו שהיא לא יודעת כי לא מדווחים לה על גניבה, תפקידה של משטרה זה מניעה.

דוד רותם: זה לא לפעול לאחר מעשה שאם דיווחו להם או לא דיווחו להם.

דוד רותם: משטרת ישראל צריכה את המתמיד שיש ביישובים לתגבר.

דוד רותם: אני מחזיק פה מכתב של אדם שכותב דבר מזעזע.

דוד רותם: הוא הגיש התנדבות למתמיד.

דוד רותם: הוא שירת כלוחם בקומנדו הימי 4 שנים, היה איש ביטחון מטעם מדינת ישראל בחו"ל, עבר קורס שוטרים בשפרעם, היה פקח ימי ראשי של רשות הטבע בסיני 8 שנים, יש לו גם תואר בביולוגיה.

דוד רותם: הודיעו לו שהוא לא עומד בקריטריונים לקבלה.

שמוליק גביע: אני לא חושב שזה המקום להעלות את זה.

אסתרינה טרטמן: אני אגיש שאילתא בסוגיה הזאת בלי שום קשר.

דוד אזולאי: מעניין לשמוע מה הקריטריונים.

דוד רותם: המשטרה תפקידה למנוע, לא אחרי מעשה לקבל דיווח שגנבו.

דוד רותם: מה שקורה זה שהמשטרה לא פועלת.

דוד רותם: המשטרה עוסקת בדברים אחרים במקום לעסוק בנושא הספציפי הזה.

דוד רותם: המשטרה לא נותנת גיבוי לחקלאים האלה.

דוד רותם: איך משטרת ישראל יכלה להסכים ששי דרומי יעמוד לדין?

דוד רותם: זה הרי דבר שהוא בלתי נסבל.

דוד רותם: הרי האיש יצא זכאי בסוף רק אתם מטרטרים אותו.

דוד רותם: גם משרד המשפטים צריך לתת תשובות על הדברים האלה.

דוד רותם: האם האיש הזה הוא אדם שחיפש להרוג?

דוד רותם: אותו מעמידים לדין על הריגה?

דוד רותם: אתם לא יודעים מה תהיה התוצאה, אתם הרי יודעים בהחלט.

דוד רותם: אתם רוצים לשחק את המשחק של למען ישמעו וייראו.

דוד רותם: זה דבר שלא יעלה על הדעת.

דוד רותם: איך האיש הזה יחזיק מעמד?

דוד רותם: איך כל החקלאים האלה יחזיקו מעמד?

דוד רותם: הם לא יכולים להתגונן, מותר לגנוב אותם, מותר להיכנס להם ואנחנו יושבים פה בשקט ולא עושים כלום.

דוד רותם: אדוני היושב ראש, אני חושב שהבית הזה אם הוא רוצה שתהיה חקלאות במדינת ישראל, אם הוא רוצה שיהיו חוואים במדינת ישראל, אם הוא רוצה שתהיה התיישבות וביטחון במדינת ישראל הוא צריך לעשות דבר אחד.

דוד רותם: החמרת הענישה, קביעת עונשי מינימום בלי להתפשר, ולא שיגידו לנו משרד המשפטים: אנחנו נגד הרעיון של עונשי מינימום, חייבים לקבוע עונשי מינימום.

דוד רותם: כי גם מערכת המשפט, יושב שופט בחדר ממוזג, יחד עם פרקליט שבא מחדר ממוזג, הם בכלל לא מבינים על מה אתה מדבר איתם מהשטח.

דוד רותם: הם בכלל לא מבינים מה זה חקלאי שקם ב-5 לפנות בוקר ומגלה שגנבו לו את העדר, הם לא מבינים מה זה.

דובר: לא ישן בכלל.

דוד רותם: לא ישן בכלל, ישן בדיר.

דוד רותם: הם לא מבינים במה מדובר.

דוד רותם: אז אנחנו צריכים לקבוע להם עונשי מינימום.

דוד רותם: אנחנו צריכים לקבוע שחקלאי יהיה מבוטח בביטוח של המדינה, ביטוח חקלאי של המדינה.

דוד רותם: המדינה תשלם לו את הנזק אם היא לא יכולה למנוע את זה.

דוד רותם: זו לא הגדר ולא הביטחון, זו הגניבה, זה החיים של האנשים האלה.

דוד רותם: לכן אני מבקש שתצא מהוועדה הזאת קריאה לעונשי מינימום, לפיצוי החקלאים על ידי המדינה כנזקי טבע, לראות בזה נזקי טבע.

דוד רותם: אני מבקש שהוועדה הזאת תפנה ליועץ המשפטי לממשלה לשקול פעם נוספת את התיק של שי דרומי.

דוד רותם: העוול הזה זועק לשמים.

דוד רותם: אני חייב לצאת, האמא של שי דרומי נמצאת פה, אני אבקש לאפשר לה לדבר.

דוד אזולאי: בבקשה.

דוד אזולאי: דוד, מה שאני מבקש ממך לגבי אותו נתון שהעלית על אותו איש שמבקש להתנדב.

דוד אזולאי: אני מציע שיושב ראש הוועדה - - -

שמוליק גביע: אני לא חושב שזה היה נכון להעלות את זה.

דוד אזולאי: לכן אמרתי, זה אפילו לא שאילתא אסתרינה, אני מציע שתביאו את זה לפה, יושב ראש הוועדה יפנה ישירות ויבקש תשובות מדוע אותו אדם לא התקבל, ותגידו לנו באותה הזדמנות חגיגית מה הקריטריונים כדי להתקבל.

דוד אזולאי: חבר הכנסת שי חרמש, בבקשה.

שי חרמש: רציתי להגיד לחבר הכנסת דוד רותם שכל המביא דברים בשם אומרם מביא גאולה לעולם.

שי חרמש: הבאת גאולה כיוון שמה שרציתי להגיד כרגע זה בדיוק מה שאתה רצית להציע.

שי חרמש: המציאות שהוצגה כרגע אצל דודו רותם היא תחושה של כולנו של החקלאים ולא אחזור על הדברים.

שי חרמש: לחברי הכנסת יש 2 מכשירים לטפל בנושא הזה.

שי חרמש: מכשיר אחד מכשיר החקיקה, מכשיר שני מכשיר התקצוב.

שי חרמש: כל השאר הם דיבורים לתקשורת, כותרות, ואין שום בעיה להשיג כותרות על כל דבר ועניין, אני לא חושב שזאת המטרה כרגע.

שי חרמש: אני חושב שכולנו באנו לפה כי אנחנו יודעים מה גודל הבעיה והמצוקה ובעיקר תחושת חדלות האונים של כל מי שמעז להעלות על הדעת להיות היום מתיישב חקלאי בכל אזור שהוא בפריפריה ולא רק בפריפריה.

שי חרמש: הצעתי ליושב הראש קודם, יש פה 3 הצעות חוק שמונחות על שולחן הכנסת, קיבלו כבר את מספרי החקיקה, שתואמו ביחד עם התאחדות חקלאי ישראל, נעשו בהיוועצות משותפת של 2 מפכ"לים קודמים.

שי חרמש: 3ל הצעות חוק שבאות לטפל ב-3 רבדים של מה שהוצג פה כרגע ולתת מענה הולם.

שי חרמש: הדבר הראשון הוא נושא סד"ק משטרה.

שי חרמש: אני מוכרח לומר פה לשבחם של מג"ב, אני מכיר את העבודה שמג"ב עושה ביום ובלילה.

שי חרמש: ברגע שאין סד"ק, ברגע שאין כוח משטרתי, ברגע שמדינת ישראל עובדת בחצי מצוות כוחות המשטרה כפי שמקובל באירופה ובארצות הברית, אי אפשר לצפות ליותר ממה שנותנים כרגע, וגם מה שנותנים כרגע הוא מעל ומעבר.

שי חרמש: לכן הצעת חוק אחת מדברת על חקיקה שקובעת יחס קבוע בין שוטרים לתושבים במדינה.

שי חרמש: הדבר הזה קיים במדינות המערב וארצות הברית.

שי חרמש: אנחנו עומדים היום במונחים שבערך בין 2.2 ו-2.6 שוטרים לאלף, השאלה איך מודדים את זה.

שי חרמש: באירופה זה 4.5.

שי חרמש: בארה"ב זה 4 לאלף ובאירופה ובארה"ב המשטרה לא עוסקת בטרור ובמשימות כאלה ואחרות שנמצאות פה כרגע.

שי חרמש: לכן הצעת חוק אחת, פ/2003/17 שכבר נמצאת פה - - -

דוד אזולאי: מתי היא עולה?

שי חרמש: אני רוצה שכל זה יעבור דרך ועדת הפנים לכן ביקשתי גם מאופיר להציג את כל 3 הרבדים.

שי חרמש: הצעת חוק אחת שמדברת על סד"ק של משטרה שאומרת שלפני כל שנת תקציב יכין השר תוכנית בדבר חלוקת התקציב בהתאם ליחס שוטרים קבוע.

שי חרמש: זה נעשה בהיוועצות עם משטרת ישראל וזה מונח פה.

שמוליק גביע: אנחנו רק מברכים.

שי חרמש: כן, רק שאני יודע כבר שהאוצר יעמוד לא רק על רגליו האחוריות אלא גם על הרגליים שאין לו.

דוד אזולאי: אני רוצה להרגיע אותך שהממשלה תתנגד כי זו עלות כספית גבוהה מאוד ועם כל הרצון הטוב שלנו אנחנו מגיעים לאוצר שם אנחנו נתקעים.

שי חרמש: הנושא הבא הוא נושא ענישה ופה התחיל עם זה דודו רותם שהוא גם עורך דין במקצועו.

שי חרמש: כל עת שפגיעה ברכוש חקלאי הוא עוון ולא פשע, למעט בעלי חיים, משמעות הדבר שברגע שכבר מביאים את הגנב לתחנת המשטרה, כל מה שנשאר ליומנאי ותתקנו אותי אנשי המשטרה, מג"ב, זה לרשום את פרטיו ולשלוח אותו הביתה בשלום או לגניבה הבאה.

שי חרמש: הצעת החוק הזאת באה להפוך כל פגיעה ברכוש חקלאי מעוון לפשע.

שי חרמש: אגב זה לא מביא לתלייתו בכיכר העיר, יש עוד דרך ארוכה בשביל להביא אותו לגרדום, זה סך הכל מביא אותו מ4 שנות מאסר ל-5 שנות מאסר אבל זה מעלה בדרגה את חומרת העבירה ומחייב את המשטרה לנקוט במדיניות מעט שונה לא דרמטית.

שי חרמש: הצעת החוק הזאת נחתמה על ידי קבוצה של חברי כנסת, מוגשת בשיתוף פעולה למען הגילוי הנאות שלי ושל אורית נוקד ביחד.

שי חרמש: הצעת החוק השלישית שתביא כנראה, אם תבוא לדיון, לפיזור הכנסת על ידי משרד האוצר היא ההצעה שדודו רותם העלה פה והיא ההצעה שבאה להכריז על חובת מדינת ישראל לשפות חקלאים בגנבות חקלאיות כמו בנזקי טבע.

שי חרמש: ישנה מתכונת של קנ"ט – קרן נזקי טבע, שבה יש ביטוח משותף של החקלאים ושל הממשלה שאפשר להגיע להסכם במסגרת חוק ההסדרים בחודש מאי ש-80% מהפרמיה משלמת הממשלה ו-20% מהפרמיה ו-20% מהפרמיה משלם החקלאי, שבאה לכסות אסונות טבע.

שי חרמש: אנחנו מבקשים להגדיר היום את מכת הגניבות החקלאיות חרף העובדה שכל היקפם הוא סך הכל 500 אירועים בשנה, נכון?

שמוליק גביע: מדווחים.

שי חרמש: אני מניח שזה 50,000 אירועים בשנה, אנחנו מבקשים לראות בגניבות החקלאיות אסון טבע, לאפשר לשר החקלאות להגדיר גניבות חקלאיות כאסון טבע, להפעיל עליהם מנגנון ביטוחי דומה לאסונות טבע שבו חקלאי יבטח את רכושו ויבולו בשטחים הפתוחים במתכונת של 20% פרמיה על חשבון החקלאי ו-80% פרמיה על חשבון הממשלה משום שאין כלי אחר לבטח היום.

שי חרמש: הערכתנו, אני נתלה באילנות גבוהים, בהתאחדות חקלאי ישראל שליוותה את כל התהליך של הגשת 3 החוקים האלה שהמתכונת של הגדלת סד"ק למשטרה, של שינוי עוון לפשע ושל יצירת מנגנון ביטוחי במתכונת קרן נזקי טבע – נותנת איזשהו מענה לעניין, ועם זאת כלה ונחרצה שנשדד רכושו של החקלאי, לפחות לא אבדה פרנסתו ובוא נתנחם בנחמת אביונים שזה גם הפיתרון.

שי חרמש: אני מציע שנביא את 3 החוקים כמכלול לדיון פה בוועדת הפנים ובוא אופיר, קח ספונסריות על הטיפול בנושא.

אופיר פינס-פז: בסדר גמור.

דוד אזולאי: אני רוצה רק לענות בעניין הזה.

דוד אזולאי: שי, זה הצעות חוק פרטיות ואני לא יודע אם אפשר להעלות אותם דרך ועדת הפנים.

שי חרמש: לפחות לדיון פה.

אופיר פינס-פז: תקדם אותם בכנסת, אחר כך כשזה יבוא לוועדה ברור שנדון בזה.

שי חרמש: גם אחרי שנה בכנסת אני לומד את הנהלים.

אסתרינה טרטמן: אדוני היושב ראש, חבר הכנסת אופיר פינס, נעדרת כאן מדבריו של ידידי חברי ובן סיעתי חבר הכנסת דודו רותם שהיטיב להגדיר ולייצג את מעמדם של החקלאים במדינת ישראל שיש בו הרבה בושה, הרבה צער והרבה כאב.

אופיר פינס-פז: למרות שהוא לא חקלאי.

אסתרינה טרטמן: למרות שהוא לא חקלאי אבל הוא אדם בר דעת והוא אזרח המדינה, הוא ציוני ומפעל החקלאות בעינינו כבני אדם, כפרט, חברי כנסת וסיעת ישראל ביתנו בפרט, אני מניחה שסוד גלוי הוא שזו יוזמה סיעתית כל הנושא של שיתוף פעולה וסיוע לציבור החקלאים במדינת ישראל.

אסתרינה טרטמן: בעינינו החקלאות זאת ציונות.

אסתרינה טרטמן: אנחנו לא צריכים לשחזר ולספר את ההיסטוריה שבעצם כל המדינה שלנו הוקמה בזכות החיבור שלנו לאדמה, לקרקע, לארץ וחובתנו כאזרחי ישראל, ככנסת ישראל וממשלת ישראל לשמר את הנכס הזה כי זה בעצם אנחנו, הגורל שלנו והחיים שלנו.

אסתרינה טרטמן: לצערנו יש פער אדיר בין החיוניות של המנגנון הזה לבין ההתייחסות של המדינה למנגנון הזה וזאת הסיבה שלקחנו את זה כפרויקט, יש בציבור בארץ הרבה הערכה לאנשים היקרים שיושבים פה לציבור החקלאים.

אסתרינה טרטמן: אני אפילו מרגישה בושה שאני לא חלק מכם אבל אני מכבדת אתכם ואני גאה בעשייתכם.

דובר: עדיין לא מאוחר.

אסתרינה טרטמן: אבל, מתוך הדיון שעלה פה יש הסכמה, יש קונצנזוס שבמשולש החקלאי, מג"ב ומערכת המשפט יש יחס ישיר והפוך לכל כיוון.

אסתרינה טרטמן: החקלאי לא מגיש מספיק תלונות וזה דבר שעלה כאן בשולחן אבל אין לו סיבה.

אסתרינה טרטמן: המג"ב אין לו מספיק כלים להוכיח את אשמת הגנב וממילא הוא לא תמיד מגיע לבית המשפט.

אסתרינה טרטמן: וכשהוא מגיע לבית המשפט יש קלות בענישה.

אסתרינה טרטמן: לכן המשולש הזה חייב לחזור חזרה אחורנית והחובה שלנו כנציגים בכנסת לעשות את העבודה הפרלמנטרית בדרך של חקיקה.

אסתרינה טרטמן: שי חרמש הביא 3 הצעות חוק שהן מבורכות כשלעצמן, ברמה הפרטית אני בטוחה שתהיה לך תמיכה של ישראל ביתנו.

אסתרינה טרטמן: יש הצעת חוק נוספת שמונחת על שולחן הכנסת, יש לה פ, זו שוב הצעת חוק של ישראל ביתנו, הגיש אותה שר התיירות יצחק אהרונוביץ, חתומים עליה חברי סיעתנו בכללם חבר הכנסת ישראל חסון שיושב פה איתנו.

אסתרינה טרטמן: ההצעה מדברת יותר ממוקד על הנושא של שי דרומי ועל כל נושא של מתחם של חוה פרטית שתהיה ביתו ומבצרו ולפיכך כל מי שיתקוף בתוך ביתו זה יהיה אוטומטי הגנה עצמית ובעל החווה לא יצטרך להוכיח שום דבר בסוגיה הזאת.

אסתרינה טרטמן: זו הצעת חוק חשובה כיוון שלא יעלה על הדעת שהמשפט האנגלי המוכר: ביתנו הוא מבצרנו, יהפוך להיות מטבע לשון גם בקרב הציבור בישראל אבל אין לו שום קשר למציאות.

אסתרינה טרטמן: ביתנו הוא מבצרנו והוא צריך להיות כזה גם בעיני החוק והמשפט.

אסתרינה טרטמן: זו הצעת חוק שמונחת על שולחן הכנסת.

אסתרינה טרטמן: יש בעיה, הבנתי גם מרואי וגם משמוליק שיש בעיה של הוכחה.

אסתרינה טרטמן: אתה דיברת על DNA, אין לי מושג איפה זה עומד, אשמח לשמוע ברמה פרלמנטרית מבחינה כלכלית מה קורה בסוגיה למרות שמשרד החקלאות עוסק בנושא הזה.

רואי קליגר: הייתי מבקש בסיום הדיון לדעת מה צריך לעשות בשביל לקדם, איך להשתמש בוועדה שלכם כדי לקדם את הנושא?

אסתרינה טרטמן: זה הסיכום שרציתי להעלות לכבוד היושב ראש.

אסתרינה טרטמן: הועלו כאן נושאים של לקדם נושא של DNA שהוא חלק מכלי איתור שיעזור מחר למג"ב להביא את האדם לבית המשפט ואם הוא יגיע למשפט כשיש ראיות גם לחקלאי תהיה סיבה להגיש תלונה.

אסתרינה טרטמן: הנושא של DNA שהצגת הוא לדעתי נושא שראוי לדיון כאן.

אופיר פינס-פז: חשוב מאוד, מי שיכול לעצור את זה או לקדם את זה זה רק משרד המשפטים.

אסתרינה טרטמן: אני חושבת אדוני היושב ראש שבידיך הכלים לקחת את הסוגיה הזאת, לפתח אותה ולראות כיצד אנחנו יכולים במסגרת הוועדה לקדם את הנושא הזה.

אסתרינה טרטמן: סוגית הביטוח ברורה וכמובן חובת הענישה, אנחנו צריכים להמשיך ולשים דגש, לעשות אפ גרידינג לרמת הענישה כדי שנוכל לסגור פחות או יותר את המעגל ולתת לחקלאים שיושבים פה ולאלו שלא יושבים פה, כוח לעשות את עבודתם, תודה רבה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, דב דקל, רכז הביטחון של המועצות האזוריות, בבקשה.

דב דקל: כבוד היושב ראש, אני מייצג כאן 54 מועצות אזוריות שחולשות על 85% משטח שהמדינה הפקידה בידינו כפיקדון לתחזק ולהחזיק.

דב דקל: אני לא רוצה להוסיף על מה שנאמר כי רוב הדברים נאמרו אבל ישנן מספר בעיות.

דב דקל: אני לא בא להאשים כאן את מג"ב, מג"ב מבחינתנו זה המשטרה הפרטית כביכול במרכאות של המגזר החקלאי.

דב דקל: מג"ב עושה לנו שירות מצוין אבל מג"ב קטן באמצעים.

דב דקל: המשטרה קטנה לנוכח פני הבעיה שקיימת במדינה ולמעשה יש היום, מעבר למה שנאמר כאן, אני רוצה להוסיף מימד נוסף.

דב דקל: חלק מהמאבק כפי שאנחנו רואים אותו הוא מאבק לאומני.

דב דקל: אני מזמין את חברי הוועדה לבקר בצפון, יש לא מעט חקלאים היום בצפון שנטשו את הקרקע בגלל הבעיה הזאת.

דב דקל: לא מסוגלים יותר להפעיל את הממ"דים ואת כל מה שקשור במערכת ההשקיה.

דב דקל: אתה שם את הדברים, בא בבוקר הכל נעלם.

דב דקל: בשטחים בחלק גדול מהצפון שמענו את זה מלא מעט חקלאות שפשוט נוטשים את החקלאות, לא מוכנים להמשיך בכיוון הזה.

דב דקל: המגזר שלנו נרתם לטובת העניין הזה ב-8000 מתנדבים וזה לא מעט.

דב דקל: לפי דעתי אם המדינה תעמיד אמצעים נוספים נוכל להגדיל את הכמות.

דב דקל: סך כל החקלאים רובם הגדול מוכנים לצאת להתנדב כי הם מבינים שהם שומרים על ביתם.

דב דקל: הבעיות כפי שאנחנו מאתרים הן שתי בעיות מרכזיות.

דב דקל: בעיה אחת זה להגדיל את המשטרה שמטפלת בנושא גם באמצעים, ובעיה שנייה זה כל מה שקשור בחקיקה שאנחנו רואים בחקיקה את עונשי המינימום ומה שדובר כאן בין עוון לפשע.

דב דקל: דבר שני הגנה עצמי וחקיקה בנושא הביטוחי.

דב דקל: אלה 3 הבעיות המרכזיות שאם נצליח לקדם אותן, אין ספק שנצליח לקדם את כל הסוגיה הזאת, עד כאן.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, מירה דרומי, בבקשה.

מירה דרומי: אני אמא של שי דרומי, אני נמצאת אתכם היום ביום חג החקלאות בזכות זה שהבן שלי עומד היום בדיון ראשון במשפט על האירוע שהיה בחווה.

מירה דרומי: אני רוצה להגיד שנראה לי שהוא עומד למשפט בגלל אוזלת יד וכשל של המערכות שהיו אמורות לטפל בפשיעה החקלאית ובכלל להגיש הגנה לאזרחים.

מירה דרומי: יושב הראש העלה את השאלה קודם של כמה הרשעות היו במשך שנה מסוימת.

מירה דרומי: הוא שואל כמה הגישו כתבי אישום.

מירה דרומי: אני לא יודעת, אני בכלל לא מתמצאת במספרים.

מירה דרומי: מה שאני יכולה להגיד לכם זה שהבן שלי יושב 20 שנה בחווה זו שהוא קיבל ממנהל מקרקעי ישראל לצורך הקמת חוות כבשים.

מירה דרומי: במשך 20 השנה אני בטוחה שבכל שנה הוגשו מספר תלונות.

מירה דרומי: היו שנים שגנבו את כל העדר, 3 פעמים כל העדר נגנב, היו שנים שגנבו רק חלק או רק סוס, או שרק ניסו והשאירו באמצע.

מירה דרומי: היו פעמים שגנבו גדרות וכו'.

מירה דרומי: לא על כולם הוגשו תלונות אבל אני מניחה שלפחות בשנים הראשונות על רובן.

מירה דרומי: ככל שעבר זמן, כמו שהבנתם, די מתייאשים מהעניין הזה.

מירה דרומי: יודעים שזה נרשם בפרוטוקול ובסופו של דבר לא יוצא כלום.

מירה דרומי: עד כמה שידוע לי, במשך כל ה-20 שנה האלו, עם כל התלונות שהוגשו, עם הגניבות האלה וגם עם הצתת בית המגורים של רמי שנשרף עד אפר, לא ידוע לי אפילו על מקרה אחד שעצרו אדם ושהוגש כתב אישום נגדו.

מירה דרומי: 20 שנה.

מירה דרומי: אני לא יודעת מה הסטטיסטיקה אבל מהסטטיסטיקה הפרטית שלנו נדמה לי שזה אומר הכל.

מירה דרומי: אני יודעת שזה סיפור של חקלאים רבים.

מירה דרומי: החקלאים ובמיוחד בחוות הבודדות ובכלל נמצאים ללא הגנה, ללא גב, וללא ברירה אלא לנסות להגן על עצמם.

מירה דרומי: כשנגנב לך עדר שלם, אפילו עדר קטן של 200 ראש, משהו כזה, בסטטיסטיקה זה כלום, זה אחוז קטן מאוד מהגניבות בארץ, זה כמעט מצחיק לדבר על זה, אבל לאותו אדם שזה קורה זה כל חייו, כל פרנסתו.

מירה דרומי: החקלאים האלו הם לא אנשי עסקים שזה איזה חלק קטן, הם חקלאים שעובדים לפרנסתם וכשלוקחים להם את כל העדר, הם מתחילים לבנות עדר מחדש ראש לראש, מתחילים עם 5 ואחר כך 10 ועוברות כמה שנים עד ששוב מגיעים לעדר שראוי לשמו כדי שיבואו ושוב יגנבו אותו.

אופיר פינס-פז: תודה, חבר הכנסת ישראל חסון, בבקשה.

ישראל חסון: אם הייתי חקלאי לא הייתי יוצא מהיום הזה יותר אופטימי.

ישראל חסון: אני אומר לכם שאני גם לא מוכן לקבל את הדבר הזה שכמעט כל המערכות השלטוניות מלמעלה עד למטה, בכל דרך שהן באות לביטוי, יש להן הסברים ואין להן תוצאות.

ישראל חסון: המדיניות של מדינת ישראל לאורך שנים במכלול שנקרא חקלאות זו מדיניות של מה שנקרא, לוותר על הנושא כמעט בכל תחום.

ישראל חסון: אנחנו פה בדיון על פשיעה אבל זה בא לביטוי במכירת קרקעות בעמק יזרעאל ובראש פינה.

ישראל חסון: זה בא לביטוי בהשקעה הישירה, זה בא לביטוי בדמות העבודה שאנחנו מאפשרים לפועלים כאלה ואחרים וכאן אנחנו מדברים על פשיעה.

ישראל חסון: לכולנו יש הסברים.

ישראל חסון: אני אומר לכם רבותי החקלאים, אם אתם לא תעמידו את הגוף הזה שנקרא כנסת וממשלה במבחן - לא יהיו לכם תשובות.

ישראל חסון: אם לא תבואו לפה ותגדירו באופן ישיר, אגרסיבי, אתם היום שומרים למדינה על אחד הנכסים הכי גדולים שלה.

ישראל חסון: אל תבוא לפה רואי ותגיד איך שאתה עושה חמ"ל משותף.

ישראל חסון: זה לך תתארגן לבד.

ישראל חסון: תבוא לפה תגיד לי מה אתה צריך בחקיקה, תבוא לפה תדפוק על השולחן תגיד מה אתה צריך בתקציב.

ישראל חסון: ומי שלא ייתן לך מהבית הזה את הדברים האלה בשביל לעבוד, אל תבחר בו, נקודה סוף.

ישראל חסון: יש פה כשל מתמשך לאורך שנים, נקודה.

ישראל חסון: בואו נגיד גם משהו טוב.

ישראל חסון: בכל זאת השדות ירוקים, בכל זאת יש עבודה, בכל זאת הדבר הזה משגשג והולך - - -

דוד רותם: זה לא תלוי בממשלה, זה המזל.

ישראל חסון: בדיוק.

ישראל חסון: והדבר הזה קורא בזכות הפעילות היום יומית שלכם.

ישראל חסון: אם לא תגיעו פה לדפוק על השולחן ולבקש בצורה ממוקדת, כנראה שלא תקבלו את התשובה.

ישראל חסון: אני באמת חושב שמכאן אנחנו צריכים לעשות מעשה אופרטיבי, אמיתי בכדי שהדבר הזה שנקרא החווה של שי דרומי לא תקרוס.

ישראל חסון: אם היא קורסת זה המסר הכי גרוע שיכול להיות במדינת ישראל, יותר גרוע מכל גניבה אחרת.

ישראל חסון: זה סימבול של מה שנקרא, פרוק החומה.

אופיר פינס-פז: תודה, משרד המשפטים בבקשה.

רביד דקל: אני מרגישה שאני חייבת פה כמה תשובות לעניין הקריאות שהיו להחמרת הענישה בנושא של חוות חקלאיות.

רביד דקל: אני יודעת שיש מגמה להגיד בואו נקבע עונשי מינימום ובואו נחמיר מאוד בענישה.

רביד דקל: תחושות הבטן באמת הולכות בכיוון הזה שזה דבר אפקטיבי.

אופיר פינס-פז: אולי תגידי מה הענישה הממוצעת?

רביד דקל: אדוני צריך למקד את השאלה שלו.

רביד דקל: מה העונש בחוק שהוא עונש מקסימלי - - -

אופיר פינס-פז: מה קורה בפועל?

רביד דקל: לפני שבוע הייתה לי שיחה עם מישהי מפרקליטות מחוז צפון ששם יש יוזמה מאוד יפה למקד את הטיפול בגניבות חקלאיות.

רביד דקל: אני מקווה שאני זוכרת נכון שהסטנדרט של הענישה נע סביב 8 או 9 חודשים.

רביד דקל: מה שאני רוצה להגיד בזה שהקריאות להחמרת הענישה מבוססות על תחושות בטן, אנחנו לא עובדים לפי תחושות בטן, אנחנו עובדים לפי מחקרים אמפריים שנעשים - - -

אופיר פינס-פז: אני שואל אותך כעובדת משרד המשפטים בתחום הפלילי - - -

רביד דקל: אני לא בטוחה שזה 8 חודשים - - -

אופיר פינס-פז: מה נראה לך כנכון שאנחנו נתקלים כאן בגנבות בהיקפים אדירים שמשמשים בנושאים של פרנסה, במיליונים.

אופיר פינס-פז: אדם יכול לאבד את כל עולמו בגניבה אחת.

אופיר פינס-פז: מה נראה לך סביר ברמת הענישה בפועל?

אופיר פינס-פז: לו היית שופטת ולו ספר החוקים היה פתוח בפנייך.

רביד דקל: אני מסרבת לענות על השאלה הזאת.

רביד דקל: אני חושבת שזו שאלה שהיא פונקציה של מחקר שאנחנו צריכים לבדוק אותו.

אופיר פינס-פז: חשבתי שבדקתם אותו.

רביד דקל: אנחנו בודקים את הדבר הזה.

רביד דקל: זה פונקציה של בדיקה השוואתית, בדיקה של בתי המשפט - - -

דוד אזולאי: מתי תגמרו את המחקר?

רביד דקל: אני רוצה להגיד שבאנגליה עשו מחקר על דבר כזה, לקח להם 8 חודשים לגבש את העונש הראוי לעבירה הסטנדרטית ויש ספיחי ענישה של החמרה והקלה וכו'.

דוד רותם: בקליפורניה עשו מחקר - - -

אופיר פינס-פז: דוד רותם, אתה לא בזכות דיבור.

דוד רותם: אתה יודע איפה הבעיה שלי, רישיון עורך הדין שלי הוא 10,000 ויותר מאשר של כל החבורה הזאת והם אומרים לי מה הרעיון המשפטי, את המחקרים האלה גם אני מכיר.

אופיר פינס-פז: חבר'ה, אתם רוצים לקדם או אתם רוצים רק להשמיע?

אופיר פינס-פז: אני שוב שואל אותך, האם אתם עוסקים באותה בדיקה?

אופיר פינס-פז: האם אתם בודקים את עצמכם מחדש בימים אלה?

רביד דקל: זה אחד הדברים ששר המשפטים הנחה אותנו עם כניסתו לתפקיד, לעשות סדר בעבירות גניבה ובעבירות האלימות.

רביד דקל: יש לנו 2 יוזמות חקיקה שעובדות במקביל.

רביד דקל: אחת - - -

אופיר פינס-פז: אם אני מבין אותך נכון, וזה סוג של כותרת מבחינת הוועדה, משרד המשפטים בודק היום את הצורך להחמיר בענישה בין היתר על גניבות חקלאיות.

רביד דקל: אין ספק שגניבה חקלאית או ציוד חקלאי יכולה להיות בהחלט נסיבה מחמירה.

אופיר פינס-פז: אתם בודקים את זה.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת שיכול להיות שמשרד המשפטים ייזום החמרת חקיקה בתחום, יכול להיות.

רביד דקל: יכול להיות.

דוד רותם: אני רוצה לשאול, מילא בסחר בסמים אני מבין שיש נסיבות מקלות, אבל בגניבה של ציוד חקלאי, איזה נסיבות מקלות יש שלא נקבעים לאדם עונשים?

אופיר פינס-פז: שאין לו מה לאכול.

רביד דקל: אם הצביעו פה על כשלים בתהליך האכיפה כמו למשל עסקאות טיעון, אני חושבת שיכולה לצאת קריאה מהוועדה לפרקליט המדינה להוציא הנחיית פרקליט מדינה שנוגעת להסדרי טיעון בתחום הספציפי הזה.

רביד דקל: אני בטוחה שזה ייתן את האימפקט שלו על האכיפה בתחום הזה.

רביד דקל: דבר שלישי ואחרון.

רביד דקל: אני מצירה הועלה פה כל הדיון בעניין של שי דרומי.

רביד דקל: אני רוצה להזכיר לכולם שזה תיק תלוי ועומד.

רביד דקל: לא ראוי שהמשפט יתנהל מחוץ לדלתיים של בית המשפט.

ישראל חסון: ממש לא.

אסתרינה טרטמן: לא ראוי שיגיע לבית המשפט בכלל, שם הבעיה.

אופיר פינס-פז: יש סוביודיצה על זה?

דוד רותם: למה, אנחנו מנסים להשפיע על תוצאות?

דוד רותם: סוביודיצה זה אם אתה מנסה להשפיע על תוצאות.

דוד רותם: אני כל מה שאני מנסה להסביר לכם זה שתיקחו את התיק הביתה.

אופיר פינס-פז: כל מה שקשור לתיק של שי דרומי אנחנו לא מנהלים פה.

אופיר פינס-פז: בבקשה לסיום נציג החקלאים, משה ברוקנטל, מזכ"ל מגדלי דרום יהודה, תושב קיבוץ חפץ חיים, בבקשה.

משה ברוקנטל: אני מייצג 300,000 דונם גד"ש, 50

משה ברוקנטל: רפתות, לולים, מטעים.

משה ברוקנטל: אני רק רוצה לציין את היקף הגניבות שנרשמו באזור שלנו.

משה ברוקנטל: האזור שלנו זה מבארות יצחק עד יד מרדכי.

משה ברוקנטל: 510 ראשי בקר ב-5 חודשים.

משה ברוקנטל: ברזים מהשדות – 350, צינורות אלומיניום להשקיה – 450, ראשי בקר כשגונבים 340 זה בעיקר עגלות, השווי של זה הוא אלף שקל אבל כשגונבים מחקלאי 20, 30 עגלים זאת אומרת שאין לו 20 פרות בהמשך.

משה ברוקנטל: כבלים עם העדרים – עשרות מטרים, מנעולים עם העגלים 9 יחידות.

משה ברוקנטל: כבלים לכפנוע – עשרות מטרים.

משה ברוקנטל: פרי אבוקדו – עשרות טונות, גלילי טפטוף – אלפיים דונם טפטוף פרוס.

משה ברוקנטל: זה נגנב בעיקר באמצע דצמבר כשהייתה הפסקת גשמים, לא יכלו להשקות, לא יכלו להפעיל את המאגרים.

משה ברוקנטל: הנזקים פה הם בהיקפים גדולים במכפלות.

משה ברוקנטל: דבר נוסף שאני רוצה לציין, ראיתי לפני שבועיים פסק דין שהיה על אחד שגנב מ-200 כוורות דבש.

משה ברוקנטל: הוא נשפט ל-100 שקלים קנס ולעוד איזה משהו מצחיק.

אופיר פינס-פז: איך זה יכול להיות?

משה ברוקנטל: זה הפסק שראיתי ואעביר אותו לוועדה.

משה ברוקנטל: אני רוצה לציין את משמר הגבול שמשקיעים בנו הרבה מאוד.

משה ברוקנטל: יש לנו כוח שלנו באזור, כוח מתמידים של 40 ג'יפים בכל הגזרה שאני מייצג.

משה ברוקנטל: המתמידים האלה ברוב המקומות יוצאים, ויכולים להעיד פה רבים מהאנשים, כמו שדיבר חבר הכנסת רותם על כך, אנשים מתנדבים, הם יוצאים בלי מודיעין, בלי בעל בית, רובם יוצאים לעשות מסלולי אווירות או לנצל את הזמן שלהם, אין להם היום בעל בית בצורה רצינית.

משה ברוקנטל: הצענו הצעה לעבוד עם משמר הגבול, להפעיל את 40 הג'יפים, זה כמעט כל עבודה ביהודה ושומרון מבחינת כוחות.

משה ברוקנטל: לקחת אותם, לתעל אותם.

משה ברוקנטל: לא אציג את התוכנית בגלל שהזמן קצר, סך הכל כל העלות עם מרכז שליטה שנותן מענה לכל היישובים האלה בהיקף של כ-12 מועצות אזוריות, מיליון וחצי שקלים - - -

אופיר פינס-פז: עוד לא עושים את זה?

שמוליק גביע: אני מבקש, תדייק בנתונים שלך, אתה אומר דברים לא נכונים, אני מבקש שתחזור בך.

משה ברוקנטל: אני רוצה להגיד שלמשמר הגבול יש נכונות גדולה, הם הגדילו את הכוחות אבל כשיש גניבות אין מענה.

משה ברוקנטל: ברפת של קיבוץ, של מושב, רפתן הפעיל את כל מערכות האזעקה, הגיע לשם, קרא למשטרה, עמד שם, הגנבים איימו עליו, סיממו את כל הכלבים, רק אחרי 4 שעות המשטרה הגיעה.

משה ברוקנטל: הוא עמד שם והסתכל מה קורה.

משה ברוקנטל: הוא אמר שזה משמר הגבול ובאותו יום הייתה להם משימה אחרת, לא היו להם מספיק ג'יפים, המשטרה הכחולה לא הגיעה, זו תמונת המצב פחות או יותר.

משה ברוקנטל: לכן התוכנית שלי אומרת להפעיל את המתמידים.

משה ברוקנטל: העלות שלה בצורה כזאת שאנחנו נוכל להפעיל, הצעתי את זה למשמר הגבול, יש הסכמה, זה מיליון וחצי שקל.

משה ברוקנטל: זה כסף קטן, זה תופס גזרה גדולה מאוד.

משה ברוקנטל: לדעתי אפשר להעתיק את המודל הזה לאזורים אחרים.

משה ברוקנטל: זו רק בעיה כספית.

משה ברוקנטל: משמר הגבול מוכן מיידית להיכנס למהלך הזה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, אילן פרץ מנכ"ל מושבי הנגב, בבקשה.

אילן פרץ: אני חושב שעוד מאותו דבר לא יביא אותנו לשום מקום.

אילן פרץ: יש בעיה של להתחיל לחפש טכנולוגיות ויש בשוק טכנולוגיות שיכולות לעזור בנושא האבטחה בצורה הרבה יותר יעילה.

אילן פרץ: נקודה שנייה, אני רוצה להזמין אותך כבוד היושב ראש ואת הוועדה לסיור בדרום.

אילן פרץ: תבואו לשטח ותראו איך הדברים נראים בשטח.

אילן פרץ: אני יודע שאתם מסתובבים, חלק מחברי הכנסת היו אצלנו במושבים - - -

אסתרינה טרטמן: סיעת ישראל ביתנו הייתה.

אילן פרץ: אבל בצורה מרוכזת בכל תפקיד שתהיה בעוד חודש, אתם מוזמן.

אופיר פינס-פז: אנחנו כל הזמן בדרום, אנחנו אומנם לא נתקלים אבל אנחנו הרבה בדרום.

אילן פרץ: אני מציע לכם להגיע לסיור ייעודי בנושא הזה.

אופיר פינס-פז: נשמח מאוד.

אופיר פינס-פז: רזי יהל משדה בוקר, האחראי על החקלאות במטה התנועה הקיבוצית, בבקשה.

רזי יהל: אני מנסה לחשוב מה היתרון היחסי של החדר הזה מבחינת קבלת החלטות.

רזי יהל: מבחינת דיווחים ונתונים פלוס מינוס - - -

אופיר פינס-פז: אני אקל עליך.

אופיר פינס-פז: היתרון היחסי היחידי של החדר הזה זה שאנחנו מפקחים על עבודת משטרת ישראל, זה תפקידנו על פי חוק.

אופיר פינס-פז: זה היתרון היחסי היחידי שיש פה.

אופיר פינס-פז: כל היתר זה רק חסרונות.

רזי יהל: אז אני מנחית על מה שהרמת לי, ואתה הרי שחקן כדור.

אופיר פינס-פז: כדור יד.

רזי יהל: אם אנסה לתרגם את האמירה שלך, אני חושב שמאחר והוועדה גילתה כתף חמה ולב חם, זיקה רבה לתחום, אני חושב שהוועדה צריכה ליזום, בשונה ממה שידידי ישראל חסון אמר, לא לצפות שהחקלאים יעשו בכנסת.

רזי יהל: הרי אנחנו חלשים בהפגנות, כולם יודעים את זה.

רזי יהל: אנחנו חזקים בהכל אבל להפגין ולייצג את עצמנו ולעזוב רגע את מכון החליבה שלו, מאיפה תיקח אותו.

רזי יהל: היום, פעם בשנה הצלחנו לגלגל אותו לכנסת.

רזי יהל: זה לא עובד ככה.

רזי יהל: אנחנו לא חזקים בלייצג את עצמנו.

רזי יהל: אני עובר בכל הוועדות.

רזי יהל: אני חושב שהוועדה הזאת היא מוקד חיוני ביותר לתועלת או לפרנסת החקלאים, אני חושב שהיוזמה צריכה לבוא מפה.

רזי יהל: מה בדיוק?

רזי יהל: אתם חכמים יותר מאיתנו.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

אופיר פינס-פז: חברים, אני רוצה להודות לכם שבאתם לכנסת, אני שמח שקיימנו את הדיון.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להגיד לכם שהדיון היה ביוזמתו של חבר הכנסת אבשלום וילן, וחבל שהוא לא פה, אני לא יודע איפה הוא.

שי חרמש: בוועדת הכספים.

אופיר פינס-פז: שי, אני רוצה שתגיד לאבו וילן, נושא הביטוח לא מתקבל על הדעת.

תומר רוזנר: ברשות היושב ראש אני רוצה להוסיף.

תומר רוזנר: יש נוהל משנת 95 של משרד האוצר ומשרד החקלאות לגבי פיצוי על גניבות חקלאיות ביישובי קו התפר.

תומר רוזנר: יש רשימת יישובים וניתן פיצוי שנקרא פיצוי לפנים משורת הדין אבל הוא לא לפנים משורת הדין כי הוא לפי נוהל - - -

דב דקל: זה לא נכון - - -

אופיר פינס-פז: זה לא יכול להיות שאם מישהו פה אומר משהו שלא מוצא עד הסוף בעיני מישהו אז מייד מפריעים, זה לא עובד כך.

תומר רוזנר: הנוהל הזה קובע שהפיצוי ניתן באמצעות מס רכוש כמעין פעולת איבה.

תומר רוזנר: הנוהל הזה צומצם לאחרונה ליישובים, ואני חושב שזה בהחלט לא ראוי שזה יהיה במסגרת נוהל מהסוג הזה אלא מוסדר בצורה יותר קבועה ומסודרת.

אופיר פינס-פז: אז איך אתה רוצה להסדיר את זה?

תומר רוזנר: צריך להסדיר את זה או במסגרת ההצעה של חבר הכנסת חרמש במסגרת קרן נזקי טבע וחקלאות, אפשר להסדיר את זה במסגרת מס רכוש.

אופיר פינס-פז: אבל למה הממונה על הביטוח בישראל מאפשר לחברות ביטוח לא לבטח חקלאים - - -

דובר: זאת רק בעיה כספית.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהדבר המרכזי שנאמר פה והוא בהחלט על דעתי, אמרתי את זה בפתח הדברים, שיש בהחלט עבודת מטה במשרד המשפטים שבודקת תחומים, בתחום הגניבות ובתחומים אחרים שייתכן שיוחלט להחמיר בהם את הענישה כולל בנושא של גניבות חקלאיות.

אופיר פינס-פז: זו בשורה חשובה ואנחנו נעקוב אחרי הדברים האלה.

אופיר פינס-פז: משרד המשפטים לצערי מניסיון עובד לאט כי הוא מנסה להיות יסודי, אני לא אומר שהוא מתבטל חלילה - - -

רביד דקל: יש לנו דד ליין.

אופיר פינס-פז: מה הדד ליין?

רביד דקל: חצי שנה.

אופיר פינס-פז: נשים לנו תזכורת לדצמבר ונעקוב אחר הדבר הזה.

אופיר פינס-פז: עניין ה-DNA בקר - זה תלוי בכם, רואי.

רואי קליגר: תקציב, זה רק תקציב.

אופיר פינס-פז: אני לא צריך לשכנע את שר החקלאות, הוא יכול לשכנע אותי, הוא עושה את זה דרך אגב.

רואי קליגר: הוא נתן אישור לכך.

אופיר פינס-פז: זה עניין שלכם, תעשו אותו, תביאו כסף מהממשלה, הכנסת אין לה, זה לא תלוי בכלום.

אופיר פינס-פז: זה תלוי בסדרי העדיפויות שלכם, אני מקווה שבמשרד החקלאות הדבר יקבל סדר עדיפויות גבוה ושהאוצר גם יתן לזה מה שצריך לתת.

אופיר פינס-פז: אז נכון שמה שכבר נמצא על המנגל לא יעזור לא DNA ולא שום דבר אבל שלא נמצא על המנגל אפשר יהיה לזהות את הבקר למי הוא שיך, זה נראה לי דבר חשוב.

רואי קליגר: רק להשלים דבר אחד, לדוגמא הצענו באותה ישיבה אצל מנכ"ל ביטחון פנים שנשתמש במעבדה לזיהוי פלילי של המשטרה, זה יחסוך לנו עלויות.

רואי קליגר: דבר שני, הייתי מבקש כתיאום ציפייה מהדיון הזה מהוועדה, כמו שחברת הכנסת טרטרמן העלתה את הנושא וגם חבר הכנסת ישראל חסון, להגיש לוועדה, מה הם הפערים?

רואי קליגר: איך אנחנו רואים את השלמת הפערים ואיזה סיוע אנחנו מבקשים מהוועדה.

רואי קליגר: לדוגמא, אמרתי על חוק המעברים, תובעים – דוגמא שנייה.

רואי קליגר: פשוט להעלות את זה בצורה מסודרת.

אופיר פינס-פז: אין שום בעיה.

אופיר פינס-פז: אני אומר לכם, הוועדה הזו היא לשירותכם במובן הזה שתראו בה כתובת.

אופיר פינס-פז: זה לא אומר שכל דבר אפשר לטפל בו ולא כל דבר אפשר לעשות אבל מבחינתנו אנחנו רואים בבעיה הזאת בעיה חמורה.

אופיר פינס-פז: אנחנו למעט מאוד נושאים יכולים להקדיש זמן, אני כמעט אף פעם לא עושה את מה שעשיתי היום, יוכלו להעיד חברי הוועדה, אנחנו אנשים מאוד פרקטיים.

אופיר פינס-פז: אסתרינה כבר צועקת עלי חודשיים שאני לא מעלה את החוק שלה.

אסתרינה טרטמן: אני אצעק עליך עוד הרבה כי תעלה אותו.

אופיר פינס-פז: תדעו שאנחנו כמעט לא מעלים נושאים לסדר היום אלא אם כן הם קשורים בחקיקה ישירה או בתקנות ישירות.

אופיר פינס-פז: עשינו את זה כי ראינו את חשיבות העניין.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות לכם על הדיון, אני מקווה שהוא תרם את תרומתו ואנחנו נחזור ונעקוב אחרי הדברים האלה בחודש דצמבר, תודה רבה.