ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 187, 2007-05-14 08:00

יצחק לוי: בנושא השכר?

דוידה לחמן: באופן כללי.

קרן ויינשל: שכר דירקטורים, חברי ועדת ביקורת, ונושאי משרה אחרים 345י(א) דירקטור או חבר ועדת ביקורת לא ייתן שירותים בשכר לחברה לתועלת הציבור שלא כדירקטור או חבר ועדת ביקורת, לפי העניין.

קרן ויינשל: (ב) השר יקבע הוראות לעניין שכר או גמול שישולמו לדירקטורים ולחברי ועדת ביקורת, בחברה לתועלת הציבור, ולעניין תנאי כהונתם, לרבות הגבלות לעניין שכר, גמול ותנאי הכהונה כאמור; ורשאי הוא לקבוע הוראות כאמור לעניין נושאי משרה בחברה לתועלת הציבור, לרבות לעניין תנאי העסקתם; הוראות לפי סעיף קטן זה יכול שייקבעו לסוגים של חברות לתועלת הציבור, כפי שיקבע השר.

דוידה לחמן-מסר: איכפת לכם שנכתוב את המילים "כהונתם או העסקתם"?

30701: צריך להיות ברור שהשר לא יכול לקבוע מה גובה שכר המנכ"ל.

30701: הכוונה הייתה דירקטורים.

קרן ויינשל: בנושאי משרה הכוונה הייתה מנכ"ל.

קרן ויינשל: חילקנו את זה לרשאי וחייב.

קרן ויינשל: בחייב אמרנו שהוא חייב לעניין דירקטורים וחברי ועדת ביקורת, ברשאי אמרנו שזה יהיה מנכ"ל.

קרן ויינשל: זאת הייתה הכוונה.

דוידה לחמן-מסר: יכולים להיות מקרים שיש מקום לקבוע תנאי שכר של מנכ"ל של עמותות מסוימות.

דוידה לחמן-מסר: בואו לא נתערב בזה.

דוידה לחמן-מסר: אני מבקשת שכל הסעיף יהיה בלשון רשאי.

דוידה לחמן-מסר: גם לגבי דירקטורים ייקח לנו פרק זמן להתארגן.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו צריכים לקבל נתונים מהשטח.

דוידה לחמן-מסר: הכלל שלנו הוא שהממשלה לא צריכה להתערב.

יצחק לוי: אני לא מסכים לזה.

יצחק לוי: אני לא רוצה להשאיר את החוק פרוץ לשכר דירקטורים מוגזם.

יצחק לוי: אם השר לא יקבע, אז אחד משניים: או שיהיה אסור להם לקבל בכלל, ואז זה יוצר בעיה כיוון שדירקטורים לא ישתתפו, או שלא תהיה המגבלה על השכר.

קרן ויינשל: לא תהיה מגבלה על השכר.

קרן ויינשל: השר יעבור על החוק.

יצחק לוי: אנחנו לא רוצים להשאיר את המצב של רשאי.

יצחק לוי: אנחנו מוכנים להשאיר את המצב של רשאי לגבי נושאי המשרה.

יצחק לוי: אנחנו פה מבדילים בין הגמול שנותנים לדירקטורים ולחברי ועדת הביקורת ובין נושאי המשרה.

30701: נושאי משרה אחרים בחברה.

יצחק לוי: בסדר.

יצחק לוי: צריך להשאיר את החובה של השר לבוא ולקבוע.

30701: אני הבנתי שלגבי המנהלים זה יהיה בוועדה אחרת.

30701: על זה דיברנו.

30701: הבהרנו את הדוגמה שיש עמותה גדולה שירצו.

30701: .

30701: זה מאוד מסוכן.

יצחק לוי: זה לא מסוכן, כיוון שזה רשאי ולא חייב.

יצחק לוי: ייתכן שנגיע כאן לקביעת מסגרות מסוימות של שכר לחברות, שנגיע לתקרות.

יצחק לוי: אנחנו מאפשרים לשר לקבוע דברים.

יצחק לוי: אם הוא ירצה הוא יקבע.

30701: האם ברור שזה בתקנות ובאישור הוועדה?

יצחק לוי: בוודאי.

קרן ויינשל: ברגע שאני כותבת נושאי משרה אחרים אני מורידה את הכהונה, אני לא מוסיפה אותה.

קרן ויינשל: (ג) קיבל נושא משרה או חבר ועדת ביקורת שכר בניגוד להוראות לפי סעיף זה, לרבות לשירותים שנתן לחברה, יהיה עליו להשיב לחברה את שקיבל, אלא אם כן יוכיח שלא ידע ולא היה עליו לדעת על קיומה של מגבלת השכר בעת ההתקשרות עימו.

יצחק לוי: בכל השירות הציבורי יש תקרות.

יצחק לוי: זה דומה לשירות הציבורי כיוון שזה כספי ציבור.

דוידה לחמן-מסר: ההסתברות שאנחנו נבוא לפה עם תקנות של שכר לגבי כלל המנכ"לים והמלכ"רים שואפת ל0.

קרן ויינשל: הוצאות לניהול חברה לתועלת הציבור.

קרן ויינשל: השר רשאי לקבוע שיעור הוצאות מרבי שרשאית חברה לתועלת הציבור להוציא לניהולה, לרבות לשכר ולגמול, ביחס למחזורה או לכספים שהוציאה לקידום מטרותיה; הוראות כאמור יכול שייקבעו לסוגים של חברות לתועלת הציבור.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מבקשים להוסיף פה את המילים "ובלבד שדיווח על כך לרשם".

דוידה לחמן-מסר: מדובר ברשם החברות, לא ברשם ההקדשות.

דוידה לחמן-מסר: התחלנו עם זה שאין העברת מניות בחברה לתועלת הציבור.

יצחק לוי: לא התחלנו עם זה.

יצחק לוי: התחלנו עם זה שלא התייחסנו לנושא העברת המניות.

יצחק לוי: לאחר מכן, כשדיברנו על העברת מניות, הובעו פה דעות שונות.

דוידה לחמן-מסר: ברגע שאמרנו איסור על חלוקת רווחים, הרי שהמנייה לא יכולה לגלם בעקיפין.

דוידה לחמן-מסר: מאחר וכתבנו פעוט ערך.

דוידה לחמן-מסר: .

יצחק לוי: אנחנו עוד נפגוש את הביטוי פעוט ערך?

קרן ויינשל: כן.

יצחק לוי: פעוט ערך שם ופה זה לא שווה?

דוידה לחמן-מסר: שונה לגמרי.

דוידה לחמן-מסר: עמותה יכולה לתת להם שי לחג.

דוידה לחמן-מסר: פה הכוונה הייתה למשהו נומינאלי לחלוטין, יכול להיות אפילו לסכום מזערי.

יצחק לוי: את רוצה דיווח לרשם ההקדשות?

דוידה לחמן-מסר: כן.

דוידה לחמן-מסר: האם אפשר לכתוב סכום מזערי במקום פעוט ערך?

קרן ויינשל: כן.

קרן ויינשל: (ב) מבלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), מניה בחברה לתועלת הציבור אינה ניתנת להורשה, לעיקול או לשעבוד ולא תחשב כחלק מנכסיו של בעל מניה שהוכרז כפושט רגל.

ארז קמיניץ: הסעיף הזה אומר שהנכסים הם לא חלק ממסת נכסי העיזבון.

30701: מה קורה למניה?

דוידה לחמן-מסר: המניה פוקעת.

דוידה לחמן-מסר: זאת זכות בחברה שמגולמת במניה שנקבעת עם מותו של אדם.

יצחק לוי: את יכולה להסביר לי מדוע אי אפשר יהיה להוריש את המניה?

יצחק לוי: זאת מניה ללא ערך.

ארז קמיניץ: יש במניה הזאת ממד מאוד חזק של זכות אישית, כאשר התפישה לגבי הורשת זכויות היא שמחלקים חלוקה גסה בין זכויות אישיות לזכויות רכושיות.

ארז קמיניץ: זכויות רכושיות מועברות בהורשה.

ארז קמיניץ: בזכות של להיות בעל מניה מגולמת איזו שהיא זכות וממד מאוד אישי, ולכן בתפישה הזאת הזכות הזאת לא צריכה לעבור בהורשה.

ארז קמיניץ: נניח שלמוריש אחד שהוא בעל מניה יש 10 או 40, 50 יורשים.

ארז קמיניץ: זאת סיטואציה אפשרית.

ארז קמיניץ: לא ברור כיצד נתייחס למניה הזאת.

יצחק לוי: אני רואה דוגמה של 3 בעלי מניות שנפטרים וזאת חברה.

דוידה לחמן-מסר: יש לזה פתרון.

דוידה לחמן-מסר: כאשר אדם מת, המניה פוקעת והחברה רוצה להגדיל את מעגל חבריה, היא רשאית להקצות מניות חדשות ואין לזה מגבלה.

דוידה לחמן-מסר: גם כשאדם נפטר מפקיעים מכל חברות.

דוידה לחמן-מסר: הרעיון הוא שהחברות היא אישית, לא כופים על אדם להיות חבר בחברה לתועלת הציבורית.

דוידה לחמן-מסר: גם לא יוצרים מצב שבו אדם צריך להחליט מה עם הנכס.

דוידה לחמן-מסר: אני לא רוצה להיכנס לסיפור של בן ממשיך כי זה לא ממין העניין.

30701: אנחנו מוצאים מקרים שאנשים מקבלים מניה שהם לא רוצים.

30701: אין מונח כזה שהמניה פוקעת.

יצחק לוי: המניה חוזרת לחברה.

30701: זה לא מה שהיא אומרת.

יצחק לוי: לזה היא מתכוונת.

יצחק לוי: זה סעיף שהם הכניסו הרגע.

יצחק לוי: היא התכוונה לכך שהמניה חוזרת לחברה, לא שהמניה נעלמת.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מבקשים לומר שתהיה מניה רדומה.

30701: רדומה גם טוב.

30701: צריך להיות ביטוי מה קורה עם המניה.

יצחק לוי: אנחנו ננסח את זה.

קרן ויינשל: אישור עסקאות מסוימות 345יא.

קרן ויינשל: ההוראות לפי סעיף 255 ולפי פרק חמישי בחלק השישי, למעט סעיף 279, החלות על חברה ציבורית, יחולו, בשינויים המחויבים, על חברה לתועלת הציבור, אף אם היא חברה פרטית; ולעניין זה יראו יזם וחבר ועדת ביקורת כבעלי עניין.

דוידה לחמן-מסר: בחברה ציבורית האסיפה הכללית רשאית לאשר עסקאות של בעלי עניין.

דוידה לחמן-מסר: זה ההסדר שלקחנו.

דוידה לחמן-מסר: התוצאה של ההסדר בין המלכ"ר שמעביר מעצמו נכסים בעמותה שמאושרת על ידי החברים של המנכ"ל באסיפה הכללית היא לא התוצאה שרצינו.

דוידה לחמן-מסר: אני הלכתי בראש של החברה הציבורית.

דוידה לחמן-מסר: בחברה הציבורית בני העיר מכשירים את הפגם שבעסקה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא רוצים שבני העיר יאפשרו.

דוידה לחמן-מסר: האם אנחנו לא רוצים בית משפט?

קרן ויינשל: המחשבה העקרונית הייתה שרוצים שזה יהיה אפשרי, אבל בסייגים.

קרן ויינשל: לא היה רצון לחסום את זה באופן גלובאלי.

דוידה לחמן-מסר: העברת נכסים?

30701: העברת נכסים היא דוגמה קיצונית.

יצחק לוי: אישור עסקאות זה לאו דווקא העברת נכסים.

דוידה לחמן-מסר: אני מסכימה על כל דבר שהוא לא נכסים.

דוידה לחמן-מסר: כל דבר שהוא שירותים מקובל שתהיה אסיפה כללית.

דוידה לחמן-מסר: אני חוזרת לנושא של העברת נכסים.

דוידה לחמן-מסר: הראש של דיני החברות המסחריות שמאפשרות לבני העיר להחליט לא בהכרח מתאים לראש הזה של חברות לתועלת הציבור.

דוידה לחמן-מסר: אם אנחנו לא רוצים לאפשר העברת נכסים לבעלי העניין בעמותה, אז אין טעם בכך שאנחנו אומרים שהחתולים ישמרו ויאשרו את השמנת.

דוידה לחמן-מסר: אני מבקשת לפצל את הסעיף הזה.

יצחק לוי: אני לא מקבל את זה.

יצחק לוי: אני לא חושב שאנחנו מדברים פה על העברת נכסים לבעלי עניין, אלא על עסקאות.

דוידה לחמן-מסר: הסעיף מדבר על עסקאות.

יצחק לוי: זה לא מה שהוסבר.

יצחק לוי: לא מדובר דווקא על העברת נכסי בעלי עניין.

יצחק לוי: מדובר על העברת נכסים, מדובר על עסקאות.

דוידה לחמן-מסר: מדובר על העברת נכסים שלנושאי משרה יש עניין אישי.

יצחק לוי: מה אומר סעיף 255?

קרן ויינשל: סעיף 255 זה אישור פעולות.

יצחק לוי: אנחנו מדברים על מכלול עסקאות, אנחנו לא מדברים על סוג אחד של עיסקה.

דוידה לחמן-מסר: כל הפרק החמישי מדבר על עסקאות עם בעלי עניין, דהיינו על עסקאות נגועות.

דוידה לחמן-מסר: הסעיף מדרג אותם.

דוידה לחמן-מסר: יש בעל שליטה נגוע, יש נושא משרה נגוע.

דוידה לחמן-מסר: המשותף לשניהם זה עניין אישי.

דוידה לחמן-מסר: אומרים שעסקאות של החברה, המפורטות להלן, טעונות אישורים, ובלבד שהעיסקה אינה פוגעת בטובת החברה.

דוידה לחמן-מסר: את העסקאות מותר לאשר באסיפה כללית.

יצחק לוי: באיזה תנאים?

דוידה לחמן-מסר: בתנאים שהם לטובת החברה.

דוידה לחמן-מסר: זה בחברה העסקית.

30701: יש טכניקה.

דוידה לחמן-מסר: הטכניקה לא משנה.

דוידה לחמן-מסר: הטכניקה מביאה לכך שעל ידי זה שאתה ואני עושים עמותה ומחליטים לחלק את נכסי העמותה לבני ולבתך אנחנו עוברים את זה.

מנחם בן-ששון: זאת אחת הנקודות המהותיות שבגללן יצאנו לחוק הזה.

מנחם בן-ששון: העברת הנכסים של המשקם לטובת חברים וידידים.

מנחם בן-ששון: אם לא סוגרים את הפרצה הזאת כל הסוסים יכולים לברוח.

דוידה לחמן-מסר: אני מודה ומתוודה שהלכתי בראש של החברה הציבורית הרגילה.

דוידה לחמן-מסר: אמרתי שמה שטוב לחברה ציבורית טוב לחברה לתועלת הציבור.

דוידה לחמן-מסר: בלילה בא לי רציונאל שזה לא נכון שבחברה לתועלת הציבור יעברו הנכסים לבעלי המניות.

דוידה לחמן-מסר: אני מדברת רק על הנכסים, לא על שירותים, לא על שכר.

דוידה לחמן-מסר: אני לא אומרת איסור מוחלט, אני רק מבקשת שכאשר מדובר בנכסיה של העמותה ילכו לבית משפט ויסבירו למה הם רוצים להעביר את זה.

30701: אני חושב שזה בסדר לגבי העברת נכסים.

יצחק לוי: שמענו שאין העברת נכסים.

דוידה לחמן-מסר: לא אמרתי שאין העברת נכסים.

יצחק לוי: את רוצה אישור בית משפט על העברת נכסים?

קרן ויינשל: זה לא מסתדר עם הקונספט הכללי של החוק, כי הכלל הוא שאסור להעביר נכסים גם לא באישור בית משפט.

קרן ויינשל: פתאום את אומרת שכן?

דוידה לחמן-מסר: הלוואי והיה כתוב כך.

יצחק לוי: זה הכל עסקאות.

יצחק לוי: מי אמר לך שרק בנושא הנכסים יש בעיה בעסקאות לבעלי עניין?

יצחק לוי: אני חושב שאם יש חברה שיש לה נכסים שהם לא נכסים נדל"ניים אלא נכסים אחרים.

יצחק לוי: .

דוידה לחמן-מסר: לא כתבתי נדל"ניים, כתבתי נכסים שהם זכויות, למעט שירותים.

דוידה לחמן-מסר: נכס במשפט זה הכל.

דוידה לחמן-מסר: זכויות, זכויות עתידיות, קניין רוחני.

דוידה לחמן-מסר: אין דבר שהוא לא נכס.

דוידה לחמן-מסר: אם אמרתי את המילים "ובלבד שהתקבל לכך אישור בית משפט" יצרתי איזו שהיא שקיפות.

יצחק לוי: מה את משאירה חוץ מנכסים?

דוידה לחמן-מסר: שירותים.

יצחק לוי: תני לי דוגמה לשירותים.

דוידה לחמן-מסר: העמותה רוצה להתקשר עם הבן שלי, שהוא אמן, למתן שירותים לעמותה.

דוידה לחמן-מסר: זאת עיסקה שיש לי בה עניין אישי.

יצחק לוי: העיסקה הזאת יכולה להיות רווח של 5 מיליון שקל?

דוידה לחמן-מסר: יכולה.

יצחק לוי: את היית צריכה להגיד שלכל עסקה עם בעל עניין צריך בית משפט.

יצחק לוי: אז הייתי מבין.

יצחק לוי: את לא אומרת את זה.

יצחק לוי: את מתחילה בנכסים.

דוידה לחמן-מסר: התחלתי בעסקאות.

יצחק לוי: הסעיף עוסק בעסקאות, לא בהעברות.

דוידה לחמן-מסר: כשאמרתי שצריך למנוע העברת נכסים הם אמרו לי שלא צריך למנוע שירותים.

דוידה לחמן-מסר: אני ויתרתי.

ירון קידר: אנחנו מכירים את הדוגמאות מבתי משפט.

ירון קידר: דרך שירותים אפשר להעביר לא פחות מהכסף.

ירון קידר: יש לנו דוגמאות כואבות.

ירון קידר: אני רוצה שביקורת בית משפט תהיה על עסקאות בעלי עניין.

יצחק לוי: אתם יכולים לומר שעל כל עיסקה עם בעל עניין צריך ביקורת בית משפט.

יצחק לוי: אתם מקשים פה מאוד על חברות.

דוידה לחמן-מסר: אני מדברת על כל עיסקה חריגה, לא על עיסקה רגילה.

יצחק לוי: את יכולה להגיד לי מה זו עיסקה חריגה?

דוידה לחמן-מסר: בסעיף ההגדרות של חוק החברות יש הגדרה של עיסקה חריגה.

יצחק לוי: אני חושב שאפשר להכניס גם עיסקה לא חריגה.

דוידה לחמן-מסר: ככל שהמעגל של העיסקה החריגה יותר גדול כך נכנסות אליו יותר עסקאות.

יצחק לוי: את מגבילה רק עיסקה חריגה.

אביטל שרייבר: למה שלא נכניס כל עיסקה?

יצחק לוי: מה אנחנו רוצים?

יצחק לוי: שבעלי עניין לא יוכלו לעשות עסקאות עם החברה?

דוידה לחמן-מסר: עסקאות מהותיות.

יצחק לוי: אני לא יודע מה זאת עיסקה מהותית.

דוידה לחמן-מסר: יש ועדת ביקורת שצריכה לאשר את זה.

יצחק לוי: ועדת ביקורת והאסיפה בין כה צריכות לאשר.

דוידה לחמן-מסר: בלא מהותיות ועדת ביקורת לא צריכה לאשר.

דוידה לחמן-מסר: בחוק החברות הבחנו בין עיסקה חריגה לעיסקה לא חריגה.

דוידה לחמן-מסר: למה?

דוידה לחמן-מסר: כי הנקודה הייתה שעיסקה שהיא לא חריגה היא במהלך העסקים הרגיל.

דוידה לחמן-מסר: לא הגבלנו סכום.

יצחק לוי: את מסכימה שנכתוב פה על עיסקה חריגה בלבד?

דוידה לחמן-מסר: כן.

יצחק לוי: אני מסכים, אבל אני חושבת שאת מפספסת את מה שאת רוצה.

דוידה לחמן-מסר: אני מציעה שעיסקה רגילה תהיה טעונה אישור ועדת ביקורת.

יצחק לוי: זה קיים.

דוידה לחמן-מסר: זה לא קיים.

מנחם בן-ששון: איך ועדת ביקורת תבקר את ההחלטה הזאת כשיגיע היום?

דוידה לחמן-מסר: חברה איננה רשאית להתקשר בעסקאות שבהם לנושאי משרה או לבעל מניה יש עניין אישי.

דוידה לחמן-מסר: איך זה יקרה?

דוידה לחמן-מסר: אם העיסקה היא מהותית זה בית משפט, אבל אם העיסקה לא מהותית היא טעונה אישור האסיפה הכללית וועדת ביקורת.

יצחק לוי: זה כבר כתוב בחוק.

דוידה לחמן-מסר: זה לא כתוב.

יצחק לוי: תפקידי ועדת הביקורת להחליט אם לאשר פעולות ועסקאות הטעונות אישור לפי סעיפים 255, 268-275.

דוידה לחמן-מסר: עסקאות של חברה לתועלת הציבור עם נושאי משרה או בעל מניות יהיו כדלקמן:

דוידה לחמן-מסר: עיסקה שהיא חריגה תהיה טעונה אישור בית משפט בנוסף לאישורים שקבועים בסעיף 279, ועיסקה שאיננה עיסקה חריגה תהיה טעונה אישורים כאמור בסעיף 272.

יצחק לוי: את אומרת שלגבי עיסקה חריגה צריך אישור בית משפט.

דוידה לחמן-מסר: בנוסף לאסיפה כללית ולוועדת ביקורת.

יצחק לוי: כל זה זה עיסקה עם בעלי עניין.

דוידה לחמן-מסר: או עיסקה של בעל עניין אישי.

יצחק לוי: את אומרת שעיסקה שאיננה חריגה טעונה אישור ועדת ביקורת ואסיפה כללית.

קרן ויינשל: ב270 יש עסקאות שהן לא חריגות.

30701: לאסוף את האסיפה הכללית בשביל כל דבר זה דבר שנראה לי מוגזם.

30701: יש ועדת ביקורת.

30701: אני חושב שזה מספיק.

ירון קידר: פסק הדין של מכללת רמת גן חייב אותה להחזיר את הכסף.

ירון קידר: לא היה שום פיקוח.

יצחק לוי: איזה פיקוח צריך?

ירון קידר: הכלל הוא שאין עסקאות עם בעלי עניין, אבל אם יש עסקאות עם בעלי עניין, שיתכבדו ויביאו אותן לאישור בית משפט.

יצחק לוי: כל עיסקה עם בעל עניין, כולל שירותים.

ירון קידר: למה שכל העסקאות יהיו עם בעלי עניין?

יצחק לוי: לא בכל, רק בחלק.

יצחק לוי: אני מעמיד כאן 2 אפשרויות.

מנחם בן-ששון: אני עם רשם העמותות בעניין.

מנחם בן-ששון: אני לא בטוח שנכון להעמיס על מערכת בתי המשפט את כל העסקאות האלו.

מנחם בן-ששון: יותר נוח היה לי אם במשרדי הרשם הייתה איזו שהיא קבוצה, איזה שהוא גוף ששם היה נעשה האישור.

מנחם בן-ששון: הבעיה היא שהיום אנשים מחכים זמן רב עד שהם מקבלים תשובות באותו מקום.

מנחם בן-ששון: אם היינו יכולים למצוא מסלול מוסכם של אישורים בזמן סביר בלי מערכת בתי המשפט זה היה פתרון יותר טוב.

יצחק לוי: אנחנו רוצים להבדיל בין עיסקה חריגה לעיסקה לא חריגה.

יצחק לוי: על זה יש הסכמה.

יצחק לוי: לגבי עיסקה חריגה אנחנו רוצים אישור של בית המשפט או של רשם ההקדשות.

יצחק לוי: לגבי עיסקה לא חריגה אנחנו מסתפקים באישורים פנימיים של החברה, אבל מבקשים שיהיה אישור של ועדת ביקורת.

דוידה לחמן-מסר: ואסיפה כללית.

יצחק לוי: אני לא חושב שצריך אסיפה כללית.

יצחק לוי: ועדת ביקורת מגישה דוח לאסיפה הכללית פעם בשנה, כשהדוח הזה הולך לרשם ההקדשות.

יצחק לוי: אם הייתי יכול להבדיל בחוק בין עיסקה מעל לחצי מיליון שקל זה היה משהו אחר, אבל יכולות להיות עסקאות של 20 אלף שקל או עסקאות של 50 אלף שקל.

יצחק לוי: יש עמדה של רשם החברות שאומר ששום עסקאות עם בעלי עניין.

יצחק לוי: את אמרת שאפשר יהיה לעשות עסקאות לא חריגות עם אישורים מסוימים.

יצחק לוי: אנחנו חלוקים על השאלה אם צריך אסיפה או לא צריך אסיפה.

יצחק לוי: בא הרשם ואמר שום עסקאות עם בעלי עניין.

ירון סוקולוב: אם יש מרכז קהילתי, שזאת חברה לתועלת הציבור, ואני יושב שם בדירקטוריון.

ירון סוקולוב: האם כדי שמשפחתי תקנה את השירותים אני צריך את האישור של ועדת ביקורת?

יצחק לוי: זאת עיסקה.

ירון סוקולוב: זה דבר שוטף.

ירון סוקולוב: לכל דבר אני אצטרך את ועדת ביקורת?

דוידה לחמן-מסר: הבעיה היא איזו הנחה תקבל המשפחה שלך כשהיא תבוא למרכז.

יצחק לוי: אני בעד שתהיה ועדת ביקורת גם על המנוי.

יצחק לוי: בדברים הקטנים נכשלים הכי הרבה.

יצחק לוי: אחר כך רואים שיש מדרון תלול שמתחיל לדרדר אותנו.

יצחק לוי: אין לי בעיה אם יש דירקטוריון שרוצה מנוי לילדים שלו והוא בא ומודיע לוועדת ביקורת.

יצחק לוי: אם אין הנחה וזה אותו מחיר אז לא תהיה בעיה שזה יהיה במכתב הודעה לוועדת ביקורת.

יצחק לוי: אם בעל הדירקטוריון יקבל הנחה, אז חשוב מאוד שוועדת ביקורת תראה ותאשר את זה.

יצחק לוי: אי אפשר לכמת סכומים או עסקאות שבהן יכולה להיות הנאה.

מנחם בן-ששון: האם נכון לתת לוועדת ביקורת סמכויות הכרעה?

מנחם בן-ששון: היא אחר כך צריכה לבקר את ההחלטות של עצמה.

יצחק לוי: ועדת ביקורת משמשת כמה תפקידים בחברה.

יצחק לוי: בשביל זה יש רואה חשבון.

יצחק לוי: זה מעוגן בחוק.

יצחק לוי: אנחנו מחליטים שעיסקה חריגה טעונה אישור בית משפט.

30701: אחרי שעברה תהליכים בתוך החברה.

יצחק לוי: הייתי שמח לתת את זה לרשם, רק שיש חשש שתהיה סתימה אצל הרשם.

איתן צחור: שייתן לוועדה ציבורית.

יצחק לוי: אני לא יודע מה זו ועדה ציבורית.

יצחק לוי: אני מציע שעסקאות שאינן חריגות יהיו טעונות אישור ועדת ביקורת ודירקטוריון.

דוידה לחמן-מסר: זה לא יהיה בעל שליטה ונושא משרה, אלא בעל נושא משרה ובעל מנייה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא יודעים מי בעל שליטה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מדברים על עסקאות עם בעלי מניות בחברה לתועלת הציבור.

קרן ויינשל: זה מרחיב את זה הרבה יותר מאשר בעל שליטה.

דוידה לחמן-מסר: אין בעל שליטה בחברה לתועלת הציבור.

יצחק לוי: יש בעל עניין.

דוידה לחמן-מסר: אין.

יצחק לוי: בעל מניות ודירקטור הם לא בעלי עניין?

דוידה לחמן-מסר: בעל עניין יש בחוק.

יצחק לוי: צריך הגדרה מיוחדת.

דוידה לחמן-מסר: פרק 5 עוסק בעסקאות של בעלי שליטה ונושאי משרה.

דוידה לחמן-מסר: אין לי בעיה שהפרק יעסוק בבעל עניין.

דוידה לחמן-מסר: בעל עניין מוגדר בחוק החברות כבעל מניות מהותי.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו צריכים להגיד שבעל עניין יהיה לעניין חברה לתועלת הציבור.

דוידה לחמן-מסר: לא משנה כמה יש לו, מספיק שהוא בעל מניות.

דוידה לחמן-מסר: כל עיסקה חריגה עם כל בעל מניות, בין אם הוא זוטר או מהותי, דינה בית משפט.

יצחק לוי: למה בחברה רגילה זה לא כך?

יצחק לוי: אני מציע למחוק בהגדרות של החוק את המילה "מהותי".

דוידה לחמן-מסר: 3 חברים בעמותה.

דוידה לחמן-מסר: אין משמעות לשאלה של בעל מניות מהותי.

דוידה לחמן-מסר: בחברה לתועלת הציבור החברות היא כמעט פריט אסור.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו עשינו את הפרק הזה לטובת בעלי המניות מקרב הציבור ונגד אותם בעלי המניות שיש להם את הכוח ביד לקבל החלטות בחברה.

דוידה לחמן-מסר: בחברה לתועלת הציבור לכל אחד מבעלי המניות יש כוח.

יצחק לוי: כל אחד הוא מהותי.

דוידה לחמן-מסר: בדיוק, אבל אי אפשר לפרש את אותה מילה בצורות שונות.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה עיסקה חריגה עם בעל מניות או נושא משרה.

קרן ויינשל: כשכל הפרק יחול על בעל מניה במקום על בעל שליטה.

יצחק לוי: ויזם?

דוידה לחמן-מסר: גם.

יצחק לוי: אני חושב שצריך לתקן את העניין הזה של בעל עניין בגוף החוק.

יצחק לוי: זה שיש לו רק 5% מניות ולא 10% זה לא אומר שצריך לאפשר לו לעשות עסקאות בתוך החברה.

יצחק לוי: העמדה שלי היא לבוא ולשנות את ההגדרה בחוק כך שבעל עניין יהיה כל בעל מניה.

מרים ארלני: זה בלתי אפשרי.

יצחק לוי: יכולים להיות פה 5000 בעלי עניין.

יצחק לוי: ועדת ביקורת לא תבדוק 5000 מנויים לבריכה.

יצחק לוי: צריך קצת הגיון.

יצחק לוי: צריך לתת לחברה לעבוד.

יצחק לוי: תכתבי בכל עיסקה מעל חצי מיליון שקל.

יצחק לוי: אי אפשר לבוא אל כל בעל מניה.

יצחק לוי: בחברה שניהלתי, שהיא ארגון נפגעי פעולות איבה, יש 9000 בעלי מניות.

יצחק לוי: אנחנו כן מעסיקים את בעלי המניות, כי הם נכים, נפגעים ושכולים.

יצחק לוי: יש לנו עניין לתת להם.

יצחק לוי: לכל דבר אני אעשה ועדת ביקורת?

יצחק לוי: צריך לתת פתרון בסכום, פתרון באופי עיסקה.

יצחק לוי: חריגה זה בסדר.

יצחק לוי: אמרנו שיש לגבי חריגה הגדרה.

יצחק לוי: אי אפשר שכל עיסקה תבוא לוועדת ביקורת.

יצחק לוי: רק לגבי חריגה את רוצה בעל מניה?

דוידה לחמן-מסר: רק לגבי חריגה יהיה בעל מניה.

יצחק לוי: אני מסכים.

מנחם בן-ששון: ועדת הביקורת תיתן הנחייה כללית.

יצחק לוי: דאגנו בחוק שוועדת ביקורת תהיה מבוקרת.

יצחק לוי: הבסיס פה הוא העניין של השקיפות.

קרן ויינשל: עיסקה חריגה כוללת גם נושאי משרה, גם יזם וגם כל בעל מניה.

קרן ויינשל: יש אישור בית משפט אחרי כל ההליכים הרגילים.

קרן ויינשל: לגבי עיסקה לא חריגה אנחנו משאירים את ההגדרות כך שיש אישור דירקטוריון וועדת ביקורת.

ירון קידר: בסעיף שדנו בו בתפקידי ועדת ביקורת אנחנו סבורים שבטעות נשמט שהוא צריך לחול על עמותות.

יצחק לוי: אמרנו שזה יחול גם על עמותות.

קרן ויינשל: תביעה נגזרת והגנה נגזרת 345יב(א) נוסף על הוראות סעיף 194(א), רשאי גם רשם ההקדשות, באישור היועץ המשפטי לממשלה, להגיש תביעה נגזרת בעניינה של חברה לתועלת הציבור (ב) נוסף על הוראות סעיף 203(א) , רשאי גם רשם ההקדשות או היועץ המשפטי לממשלה להתגונן בשם חברה לתועלת הציבור.

קרן ויינשל: (ג) הוראות לפי סימן א' לפרק שלישי בחלק החמישי, יחולו על תביעה נגזרת או הגנה נגזרת כאמור בסעיף זה, לפי העניין, בשינוים המחויבים.

קרן ויינשל: מיזוג 345יג(א) חברה לתועלת הציבור רשאית להתמזג, לפי הוראות חוק זה, רק עם חברה לתועלת הציבור אחרת, ובלבד שנוסף לאישורים הנדרשים לצורך מיזוג לפי חוק זה, ניתן למיזוג אישור בית המשפט; (ב) בית המשפט לא יאשר מיזוג כאמור בסעיף זה אלא אם כן שוכנע כי בנסיבות העניין צודק ונכון לעשות כן, בשים לב למטרות החברות המתמזגות ולפעילותן לפני המיזוג, ורשאי הוא להתנות את אישור המיזוג בתנאים שיקבע.

קרן ויינשל: (ג) בית המשפט יחליט בבקשה לאישור מיזוג כאמור בסעיף זה לאחר שנתן לרשם ההקדשות הזדמנות להביע את עמדתו.

קרן ויינשל: (ד) אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע מחברה לתועלת הציבור להתמזג עם עמותה כמשמעותה בחוק העמותות, ככל שהוראות דין אחר מאפשרות זאת, ובכפוף להוראות אותו דין ובלבד שהעמותה היא בעלת מטרות קרובות למטרות החברה ושבית המשפט אישר את המיזוג.

30701: אם בחוק העמותות לא כתוב שזה אפשרי אז הוא לא מאפשר את זה.

דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שהוא לא צריך לאפשר את זה.

יצחק לוי: אנחנו מקרבים את חוק החברות לתועלת הציבור לחוק העמותות בחוק הזה.

יצחק לוי: אנחנו קובעים הוראות משותפות.

יצחק לוי: אנחנו רוצים לאפשר לעמותות ולחברות לתועלת הציבור, שהן קרובות במטרתן, להתמזג.

יצחק לוי: יש שתי אפשרויות.

יצחק לוי: יש אפשרות אחת להגיד שכיוון שחוק העמותות לא מאפשר את זה אז לא נתעסק עם זה, אבל חבל כי אנחנו פה בוועדה רצינו לתקן את זה.

יצחק לוי: אפשרות שנייה היא לעשות תלוי חוק העמותות שיאפשר מיזוג.

דוידה לחמן-מסר: הנושא של מיזוג בין עמותה לחברה הוא נושא מורכב וכבד.

דוידה לחמן-מסר: אין לי פתרון לגביו.

דוידה לחמן-מסר: אתם רוצים לעצור ולנסות לחשוב מה קורה עם זה?

דוידה לחמן-מסר: אני לא שמעתי על דבר כזה.

דוידה לחמן-מסר: אתה צריך לבוא ולהגיד מה המשמעות של הדברים האלה, מי הם הנושים.

דוידה לחמן-מסר: כל הדברים האלה לא קיימים בחוק העמותות.

יצחק לוי: אנחנו מוותרים על הסעיף שמאפשר מיזוג עם עמותות.

איתן צחור: יש לנו היום מיזוג על פי דיני המס.

יצחק לוי: אני מוכן להגיש הצעת חוק פרטית שתהיה מוסדרת עם כל הפרטים, עם כל הפתרונות של נושים ודירקטורים.

יצחק לוי: אני מבין שהסעיף הזה לא בשל.

יצחק לוי: כדי לחוקק את הסעיף הזה נצטרך לכתוב מספר סעיפים בחוק העמותות, כי בעמותות אין עניין של מיזוג.

יצחק לוי: אם רוצים להמשיך לחוקק את החוק הזה צריך לוותר על הסעיף.

יצחק לוי: אנחנו נעשה את זה בחקיקה אחרת.

איתן צחור: אין שום בעיה לפרק היום את העמותה.

יצחק לוי: זה לא נקרא מיזוג.

איתן צחור: אני רוצה להעביר את כל הפעילות שיש לי בעמותה לחברה לתועלת הציבור.

איתן צחור: אני רוצה שאם אני מפרק את העמותה שהדבר הזה יתאפשר, כי אחרת יגידו לי שאני לא יכול לפרק את העמותה.

יצחק לוי: אין בחוק העמותות סעיף של פירוק עמותות?

איתן צחור: כן, אבל אז אומרים לי למה אני מפרק.

איתן צחור: אני רוצה להעביר את זה לחברה לתועלת הציבור.

יצחק לוי: נדבר על זה בעמותות.

יצחק לוי: זה לא שייך לכאן.

יצחק לוי: כאן אנחנו מדברים על מיזוג חברות.

יצחק לוי: כשנגיע לפרק העמותות ותרצה להכניס תיקון מסוים שאתה חושב שחסר..

איתן צחור: היום, לאור החוק החדש הזה, יהיו הרבה מאוד עמותות שירצו לעבור לחברה לתועלת הציבור.

יצחק לוי: הם יעשו את זה בדרך של פירוק.

יצחק לוי: הפירוק בחוק העמותות מעוגן.

איתן צחור: היום הוא מעוגן בכך שאני צריך להעביר את הנכסים.

יצחק לוי: תבקש להעביר לחברה.

יצחק לוי: זה לא חייב להיות לעמותה אחרת.

יצחק לוי: לא נדבר על העניין הזה כרגע.

יצחק לוי: אנחנו מוחקים את סעיף (ד).

קרן ויינשל: פשרה או הסדר 345יד(א) על כל הליך לפי סעיף 350, בנוגע לחברה לתועלת הציבור, תימסר הודעה לרשם ההקדשות ותינתן לו הזדמנות להביע את עמדתו.

קרן ויינשל: (ב) בעלי המניות בחברה לתועלת הציבור לא יהיו זכאים, במסגרת הליך לפי סעיף 350, לחלק בנכסי החברה, רק בשל היותם בעלי המניות בה.

קרן ויינשל: (ג) בית המשפט לא יאשר פשרה או הסדר לפי סעיף 350, בנוגע לחברה לתועלת הציבור, אלא אם כן שוכנע כי בנסיבות העניין צודק ונכון לעשות כן, בשים לב למטרות החברה ולפעילותה ובלבד שהפשרה או ההסדר תואמים את ההוראות החלות על חברה לתועלת הציבור לפי פרק זה, ובכלל זה ההוראה לעניין שינוי מטרות החברה או פירוקה, לפי מהות הפשרה או ההסדר המוצעים.

קרן ויינשל: מינוי חוקר 345טו(א) קיים יסוד סביר לחשש כי חברה לתועלת הציבור אינה מקיימת את ההוראות לפי חוק זה, או שאינה מקיימת את הוראות תקנונה, רשאי רשם ההקדשות, לבקשת בעל מניה, אחד או יותר, שלו לפחות 25 אחוזים מההון המונפק או 25 אחוזים מזכויות ההצבעה בחברה, לבקשת ועדת הביקורת, לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, או מיוזמתו, לחקור בעניינה של אותה חברה ויהיו לו לשם כך הסמכויות לפי סעיף 9 עד 11 ו27(ב) לחוק ועדות חקירה, התשכ"ו-1968 (ב) לצורך ביצוע חקירה כאמור בסעיף קטן (א) רשאי רשם ההקדשות למנות חוקר ; מונה חוקר כאמור יהיו נתונות לו סמכויות החקירה כאמור בסעיף קטן (א), בכפוף לתנאי המינוי; החוקר ימסור לרשם ההקדשות דין וחשבון (ג) מונה חוקר כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי רשם ההקדשות להטיל את הוצאות החקירה, כולן או חלקן, על החברה לתועלת הציבור, על נושאי משרה בה, או על אדם שפנה לרשם ההקדשות בבקשה לפתוח בחקירה (בסעיף קטן זה – מבקש החקירה), ורשאי הוא לדרוש ממבקש החקירה ערובה להוצאותיה.

קרן ויינשל: פירוק בידי בית משפט 345טז(א) חברה לתועלת הציבור תפורק בידי בית משפט לפי הוראות פקודת החברות, בכפוף לאמור בפרק זה.

קרן ויינשל: (ב) נוסף על עילות הפירוק הקבועות בפקודת החברות ובחוק זה, רשאי בית המשפט לפרק חברה לתועלת הציבור בהתקיים אחת מאלה: (1) פעולות החברה מתנהלות בניגוד לחוק, למטרותיה או לתקנונה; (2) החברה או מטרותיה מכוונות לשלילת קיומה של מדינת ישראל או אופיה הדמוקרטי; (3) מי שנתמנה לבצע חקירה לפי סעיף 345טו המליץ על פירוק החברה.

דוידה לחמן-מסר: המילים "המכוונת לשלילת קיומה" נלקחו מהנוסח שקיים בחוק העמותות.

יצחק לוי: אולי נציע שיהיו כתובות המילים "מכוונות לשלילת קיומה של מדינת ישראל או אופיה היהודי והדמוקרטי".

דוידה לחמן-מסר: אין לנו את זה בעמותות.

מנחם בן-ששון: תתקני בעמותות.

יצחק לוי: אם עמותה ערבית עוסקת בתרבות ערבית או נוצרית זה לא דבר שסותר את אופיה היהודי של מדינת ישראל.

יצחק לוי: כל חוקי מדינת ישראל צריכים להלום את הערכים של מדינה יהודית ודמוקרטית.

יצחק לוי: כולם פועלים לפי העניין הזה.

יצחק לוי: ההכרעה החוקתית קיימת בעניין הזה.

איתן צחור: אןפיה מתכוון לחברה, לא למדינה.

דוידה לחמן-מסר: זה התייחס למדינה, לא לאופי שלה.

יצחק לוי: קיומה או אופייה היהודי והדמוקרטי של מדינת ישראל.

קרן ויינשל: אני מבקשת לבדוק את זה.

יצחק לוי: חבר הכנסת בן-ששון ואנוכי מציעים שיהיה כתוב כך גם בחוק העמותות.

יצחק לוי: ביקשה קרן לבדוק.

יצחק לוי: אנחנו מאפשרים לה לבדוק.

יצחק לוי: אני לא מבין מה קשורה חברה לתועלת הציבור לאופי הדמוקרטי של המדינה.

דוידה לחמן-מסר: החברה למשטר טוטליטרי במדינת ישראל .

יצחק לוי: יכולה להיות חברה לעקירת היהדות במדינת ישראל.

דוידה לחמן-מסר: לא יהיה דבר כזה, כי זה שלילת קיומה של מדינת ישראל.

דוידה לחמן-מסר: אפשר לכתוב לשלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.

מנחם בן-ששון: כך ביקשנו.

אביטל שרייבר: העמותות במגזר הערבי מאוד רגישות לכל דבר שעולה ממנו ריח של אפליה שלהן לרעה.

אביטל שרייבר: גם אם ההכנסה מכוונת למשהו שהוא כללי בחקיקה.

אביטל שרייבר: .

יצחק לוי: אפשר לכתוב את המילים "החברה ומטרותיה מכוונות לשלילת קיומה של מדינת ישראל לפי הערכים הקבועים בחוקי היסוד".

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה להביא את זה לידיעת היועץ.

יצחק לוי: אנחנו מציעים להוסיף ליד המילה "דמוקרטית" את המילה "יהודית", או למחוק את העניין הדמוקרטי ולהשאיר את קיומה של מדינת ישראל.

יצחק לוי: תתייעצו ותחזרו אלינו לפני ההצבעה.

דוידה לחמן-מסר: לגבי שני החוקים.

קרן ויינשל: בקשה לפירוק חברה לתועלת הציבור בשל העילות המנויות בפסקאות (1) עד (3) בסעיף קטן (ב) תוגש בידי היועץ המשפטי לממשלה או בידי רשם ההקדשות; בקשה לפירוק חברה לתועלת הציבור בשל העילות המנויות בסעיף 257 לפקודת החברות יכול שתוגש גם בידי רשם ההקדשות (ד) לא תוגש בקשה לפירוק חברה לתועלת הציבור, בידי היועץ המשפטי לממשלה או בידי רשם ההקדשות, בשל עילה מהעילות המנויות בפסקאות (1) או (2) שבסעיף קטן (ב) או בידי רשם ההקדשות בשל העילה המנויה בסעיף 257(5) לפקודת החברות, אלא לאחר שהתרה רשם ההקדשות בחברה, בכתב, לתקן את המעוות, והחברה לא עשתה כן בתוך פרק הזמן שקבע לכך, ואם לא קבע פרק זמן, תוך זמן סביר לאחר קבלת ההתראה.

איתן צחור: בפסקה (ד) יוצא שאם חוקר המליץ על פירוק החברה, אז גם אם הוא אומר שהחברה יכולה לתקן את דרכיה זה לא נותן אפשרות לתקן את דרכיה.

קרן ויינשל: אין התראה.

יצחק לוי: כל מה שאתה אומר נעשה לפני.

יצחק לוי: אנחנו עכשיו אחרי שכבר שמעו את החברה, אחרי שהיא אמרה מה היא רוצה לתקן.

איתן צחור: הנוסח מדבר על החוקר.

אביטל שרייבר: חוקר זה עניין חריג.

אביטל שרייבר: אם חוקר מצא ממצאים שמצדיקים פירוק, אז אחרי שהחברה פעלה בצורה כל כך גרועה אין טעם לתת לה את כל התהליך של לנסות ולפעול.

איתן צחור: מדוע כשזה בניגוד לאופייה הדמוקרטי אפשר לתקן וכשזה חוקר.

איתן צחור: .

ירון קידר: קודם ראו את המסקנות של חוקר.

ירון קידר: בחוקר יש את הדוח או את הדוח הסופי.

ירון קידר: יש את זה.

יצחק לוי: לי לא מפריע שתהיה פה העילה השלישית.

יצחק לוי: מה הבעיה עם זה?

אביטל שרייבר: הבעיה בהכרעה זה שכבר התגלה שהעמותה פעלה בצורה מאוד בעייתית.

אביטל שרייבר: אחרי שכבר התגלה והחוקר כבר חשב שהחברה הזאת לא אמורה להיות, צריך לעבור תהליך נוסף של לאפשר לה מחדש לתקן.

יצחק לוי: מה ההבדל בין 1 ל3?

קרן ויינשל: 1 זה חשש.

יצחק לוי: איפה כתוב שהחוקר צריך לתת זמן לתגובה?

ירון קידר: בכל המשפט המינהלי.

ירון קידר: .

יצחק לוי: אני השתכנעתי שחוקר מחויב על פי הכללים לקבל תגובות, הוא צריך לתת התראות.

יצחק לוי: זה נמצא בחקיקה.

יצחק לוי: אנחנו לא רוצים להכביד בתהליך הפירוק.

איתן צחור: המצב היום הוא שחוקר מבצע חקירה.

יצחק לוי: הוא אומר לך שכשחוקר מבצע חקירה הוא פונה לחברה, הוא מבקש תגובות.

יצחק לוי: אנחנו לא נכתוב לחוקר מה לעשות.

יצחק לוי: יש לו הוראות מינהליות.

יצחק לוי: ככה הוא ינהג.

קרן ויינשל: פירוק מרצון 345יז(א) על אף הוראות סעיף 345טז, רשאית חברה לתועלת הציבור להתפרק בפירוק מרצון לפי הוראות פקודת החברות, ובלבד שמתקיימים, נוסף על התנאים הנדרשים לפי הפקודה האמורה, גם תנאים אלה: לפני משלוח ההזמנות לאסיפת החברה, שבה הוצע לפרקה מרצון, ערכו הדירקטורים, או רובם, וחברי ועדת הביקורת, או רובם, תצהיהר, שהם בדקו את מצב עסקי החברה ונוכחו שתוכל לפרוע את חובותיה במלואם תוך שנה מתחילה הפירוק, ותצהיר זה הוגש לרשם ולרשם ההקדשות 21 ימים לפחות לפני משלוח ההזמנות; התצהיר יערך, בין היתר, בהסתמך על דוח כספי מבוקר בידי רואה חשבון מבקר, המשקף את מצבה הכספי של החברה בסמוך ככל הניתן למועד הגשת התצהיר;

30701: הוא לא עושה באמצע השנה דוח כספי.

יצחק לוי: כאשר חברה רוצה להתפרק מרצון היא צריכה להגיש דוח כספי בזמן שהיא נמצאת בו, גם אם זה לא סוף שנה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מציעים להוריד את המילה "כספי" אחרי המילה "מצבה".

יצחק לוי: בסדר.

יצחק לוי: הדוח הזה ישקף בצורה יותר כוללת את הדברים.

קרן ויינשל: אני אקרא את זה שוב.

קרן ויינשל: התצהיר ייערך, בין היתר, בהסתמך על דוח כספי מבוקר בידי רואה חשבון מבקר, המשקף את מצבה של החברה בסמוך ככל הניתן למועד הגשת התצהיר;

דוידה לחמן-מסר: ב31 בדצמבר היה דוח כספי מבוקר.

דוידה לחמן-מסר: על כך אין מחלוקת.

דוידה לחמן-מסר: ב20 ביוני עמותה רוצה להתפרק.

דוידה לחמן-מסר: המבקר צריך להגיד שהתצהיר ייערך, בין היתר, בהסתמך על הדוח של דצמבר שהוא מבוקר, שהוא משקף את מצבה של החברה.

יצחק לוי: אני לא חושב שמדובר פה דווקא על הדוח של דצמבר, כי אם בחצי שנה הזאת חלה התדרדרות אז צריך לכתוב עוד דוח.

יצחק לוי: לא מדובר על הדוח השנתי, אלא על אפשרות של דוח מיוחד לקראת פירוק מרצון.

יצחק לוי: הדירקטורים וחברי ועדת הביקורת בודקים את המצב העסקי של החברה.

יצחק לוי: הם אוספים חומר לקראת האסיפה הכללית, לקראת ההגשה לבית המשפט.

יצחק לוי: חלק מהעניין זה דוח כספי של רואה חשבון שמשקף את המצב היום, שמשקף את המצב עכשיו.

דוידה לחמן-מסר: יכינו דוח כספי מיוחד.

יצחק לוי: לי מספיק דוח כספי מיוחד.

קרן ויינשל: התצהיר יערך, בין היתר, בהסתמך על דוח כספי מיוחד בידי רואה חשבון מבקר, המשקף את מצבה של החברה.

דוידה לחמן-מסר: יהיה דוח כספי מבוקר או דוח כספי מיוחד.

יצחק לוי: יהיה דוח כספי מיוחד.

יצחק לוי: המיוחד יהיה מבוקר או לא מבוקר.

יצחק לוי: את זה נראה לפי העניין.

30701: הוא יראה נכסים בערך ראלי לעומת התחייבויות.

קרן ויינשל: התצהיר ייערך, בין היתר, בהסתמך על דוח כספי מיוחד שנעשה בידי רואה חשבון מבקר, המשקף את מצבה של החברה בסמוך ככל הניתן למועד הגשת התצהיר;

מרים ארלני: אנחנו נבחן את זה.

קרן ויינשל: הדוח האמור יצורף לתצהיר ויוגש יחד עימו לרשם ולרשם ההקדשות כאמור; (2) החברה מסרה הודעה על החלטתה להתפרק מרצון לרשם ולרשם ההקדשות (ב) נוסף על הוראות סעיף 321 לפקודת החברות, החלטה על פירוק מרצון תפורסם תוך שבעה ימים ממועד קבלתה בעיתון יומי הנדפס בשפה העברית, ובחברה שעיקר עסקיה מנוהלים במגזר הערבי – גם בעיתון יומי הנדפס בשפה הערבית; רשם ההקדשות רשאי להורות לחברה לפרסם את החלטה בדרכים נוספות , אם מצא צורך בכך בנסיבות העניין.

יצחק לוי: אם מדובר בחברה מאוד קטנה מספיק מקומון, לא צריך עיתון יומי.

יצחק לוי: כדאי לכתוב את המילים "או בשפה אחרת", כי יכולה להיות עמותה של רוסים או אתיופים.

דוידה לחמן-מסר: השפה הערבית היא שפה רשמית.

יצחק לוי: היא מוכרת, היא לא רשמית .

יצחק לוי: יש עמותות שעוסקות רק בעולי רוסיה.

דוידה לחמן-מסר: האם אדוני מסכים שהרשם יורה במידה והעמותה לא רוצה לפרסם בעיתון?

יצחק לוי: במקום המילה "נוספות" נכתוב את המילה "אחרות".

קרן ויינשל: (ג) נוסף על הוראות סעיפים 262 ו341 לפקודת החברות, מקום שחברה לתועלת הציבור מתפרקת מרצון, רשאי בית המשפט בכל שלב, להורות, לבקשת רשם ההקדשות, כי הפירוק יהיה בידי בית המשפט, אם מצא כי קיים אינטרס ציבורי בפיקוח בית המשפט על הליכי הפירוק של החברה (ד) דוחות שעל המפרק להגיש בפירוק מרצון לפי פקודת החברות יאושרו בידי ועדת הביקורת.

קרן ויינשל: הוראות כלליות לעניין פירוק 345יח(א) בעלי המניות של חברה לתועלת הציבור לא יהיו זכאים, בעת פירוקה, לחלק בנכסיה, רק בשל היותם בעלי מניות כאמור.

קרן ויינשל: (ב) פורקה חברה לתועלת הציבור ולאחר שנפרעו חובותיה במלואם נותרו נכסים, ינהגו בהם לפי הוראות התקנון, ובלבד שאם החברה פורקה בידי בית המשפט, בית המשפט שוכנע שאין בהוראות האמורות כדי להביא לכך שנכסי החברה יחולקו לאחר פירוקה, במישרין או בעקיפין, לבעלי המניות או ליזם, או שיועברו נכסים, לאחר הפירוק, במישרין או בעקיפין , למטרות שאינן מטרות ציבוריות הקרובות למטרות החברה ערב מועד הפירוק, ואם פורקה החברה מרצון – שוכנע כאמור רשם ההקדשות; בהעדר הוראות כאמור או בהעדר אפשרות לנהוג לפיהן, יועברו נכסים אלה, לפי הוראות בית המשפט, למטרה ציבורית שקבע בית המשפט הקרובה למטרות החברה ; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לגבי נכס , שנקבע במועד העברתו לחברה, בהסכם או בתקנון החברה, כי הוא יועבר לאחר הפירוק לאדם שהעבירו לחברה (בסעיף קטן זה – המעביר) או לאדם אחר שקבע המעביר.

קרן ויינשל: מעמד רשם ההקדשות בהליכי פירוק (א) העתק מכל בקשה שהוגשה במסגרת הליך לפירוק מרצןן או לפירוק בידי בית משפט, של חברה לתועלת הציבור, ומכל החלטה שניתנה במסגרת הליך כאמור, יימסרו לרשם ההקדשות, וכל הודעה או דוח לעניין פירוק כאמור שיש למסרם לרשם לפי פקודת החברות, ימסרו גם לרשם ההקדשות ; (ב) בית המשפט יחליט בבקשה שהוגשה כאמור בסעיף קטן |(א) לאחר שנתן לרשם ההקדשות הזדמנות להביע את עמדתו.

קרן ויינשל: (ג) רשם ההקדשות רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה שיחליט בכל שאלה הנובעת מן הפירוק.

קרן ויינשל: תחולת הוראות פקודת החברות 345יט הוראו לפי פקודת החברות לעניין פירוק בידי בית המשפט או פירוק מרצון, לפי העניין, יחולו על פירוקה של חברה לתועלת הציבור בשינויים המחויבים, אלא אם נקבע אחרת לפי פרק זה, ואולם בכל סתירה בין ההוראות האמורות להוראות לפי פרק זה, יגברו הוראות לפי פרק זה.

קרן ויינשל: חובת דיווח והגשת מסמכים 345כ(א) חברה לתועלת הציבור החייבת בהגשת דין וחשבון שנתי ודיווחים אחרים לפי הוראות סעיפים 140 ו141, תגישם גם לרשם ההקדשות .

קרן ויינשל: בהודעה לעניין העברת מניות או מינויים לדירקטורים ושינויים בהרכבו לפי סעיף 140 יצוין כי בעל המניות הנעבר או הדירקטור שמונה, לפי העניין , יודע כי החברה היא חברה לתועלת הציבור.

קרן ויינשל: (ב) על חברה לתועלת הציבור יחולו חובות הדיווח והגשת המסמכים החלות על עמותה לפי סעיפים 36, 38 ו38א והתוספת השנייה לחוק העמותות ואולם הדוחות והמסמכים כאמור, יוגשו לרשם ההקדשות; סמכויות רשם העמותות לפי סעיפים אלו יהיו נתונות לעניין סעיף זה, לרשם ההקדשות ואליו יוגשו הדוח והמסמכים כאמור;

איתן צחור: מה זה 36?

קרן ויינשל: גם אני לא הבנתי למה כתבתם 36, הרי דוח כספי יש גם ככה ב38.

ירון קידר: אם משאירים את 38, אז בסעיף (6) הוא מפנה לדוח הכספי כאמור בסעיף 36(ד).

ירון קידר: השאלה אם אנחנו מסתפקים בזה, או שמפנים ל36.

אביטל שרייבר: הכוונה הייתה שכל ההוראות שחלות לעניין עריכת הדוח הכספי יחולו גם על חברה לתועלת הציבור.

דוידה לחמן-מסר: הכוונה הייתה שלא יהיה פורום שופינג לאחת מצורות ההתאגדות, ולכן אמרו שהדיווח הוא לכולם אותו דבר.

יצחק לוי: אני מסכים לזה, רק צריך לראות אם יש צורך לתקן סעיפים קטנים.

קרן ויינשל: אין לי בעיה עם סעיף 36 כי גם ככה הוא היה נכנס, אבל מה עם התוספת השנייה?

יצחק לוי: יש כאן רצון להשוות בין הגשת הדוחות של עמותות לחברות לתועלת הציבור.

יצחק לוי: אנחנו רוצים לדעת אם עברתם על התוספת השנייה.

קרן ויינשל: כל פנקסי החשבונות והדרך של העריכה שלהם.

קרן ויינשל: האם אתם עושים כך גם בחברות לתועלת הציבור?

30701: כן.

ויינשל: האם זה בסדר שאנחנו מוסיפים את התוספת השנייה גם לגבי החברות לתועלת הציבור?

30701: יש תקן 5 של כללי החשבונאות המקובלים לעניין מלכ"רים.

30701: גם עמותות וגם חברות לתועלת הציבור פועלות לפי תקן 5.

דוידה לחמן-מסר: הוא לא רוצה שניכנס לשאלת החיוב של תקן 5.

יצחק לוי: התוספת השנייה תואמת את כללי העבודה.

יצחק לוי: .?

איתן צחור: התוספת השנייה מועתקת ממס הכנסה.

איתן צחור: התוספת השנייה מחולקת לעמותות קטנות עד 500 אלף שקל ולעמותות גדולות.

יצחק לוי: אז מה הבעיה?

יצחק לוי: זה יחול עכשיו על חברות לתועלת הציבור.

איתן צחור: הקטנות מאושרות גם על ידי מי שאינו רואה חשבון.

איתן צחור: הקטנות לא כפופות לעקרונות חשבונות מקובלים מבחינת תקן 5.

איתן צחור: אני לא חושב שיש מקום לאמץ את זה בחברות.

איתן צחור: כל התוספת השנייה כוללת הוראות לעניין חשיפת שמות תורמים בעילום שם.

איתן צחור: לא דיברנו על הדברים האלה פה.

יצחק לוי: דובר על זה.

יצחק לוי: אני שומע כאן שיש הבדלים מהותיים, לא רק טכניים.

יצחק לוי: אמרו פה שהתוספת השנייה לגבי עמותות מסוימות פוטרת מרואה חשבון.

יצחק לוי: פה אנחנו לא פוטרים אף חברה.

30701: בחוק העמותות יש הבחנה לפי גובה המחזור אם יש חובה או אין חובה בדוח מבוקר.

30701: את זה אין פה.

דוידה לחמן-מסר: חוק החברות, שקבע חובת קיומו של דוח מבוקר בידי רואה חשבון וחובת מינוי מבקר, פטר חברות שהמחזור שלהן הוא מתחת ל500 אלף שקל מהחובה למנות רואה חשבון.

יצחק לוי: בזה שאתם מצמידים את התוספת השנייה לחברות לתועלת הציבור אתם פוטרים חברות שהן עד מחזור של מיליון שקלים להגיש דוחות מבוקרים.

יצחק לוי: זה מה שאתם רוצים?

יצחק לוי: האם המשמעות היא שכל חברה לתועלת הציבור שהיא עד מיליון שקל תהיה פטורה מדוח מבוקר של רואה חשבון?

אביטל שרייבר: אם זה כך צריך שינוי נוסף, כי בחוק העמותות יש לזה התייחסות מפורשת בחוק.

יצחק לוי: התוספת היא חלק מהחוק.

יצחק לוי: ברגע שאנחנו רוצים להשוות חברות לתועלת הציבור לעמותות אנחנו צריכים להגיד במה אנחנו לא מחילים את התוספת השנייה.

יצחק לוי: אי אפשר לבוא ולהגיד בשינויים המחויבים.

יצחק לוי: אני לא יודע אם המחזור הוא שינוי מחויב או לא.

יצחק לוי: אולי אתם מתכוונים שכן, אולי אתם מתכוונים שלא.

יצחק לוי: שינויים מחויבים זאת מילה שניתנת לפרשנות רחבה.

יצחק לוי: היא תהיה עילה לפסקי דין רבים.

יצחק לוי: צריך לעשות עבודה יותר פרטנית בעניין הזה.

דוידה לחמן-מסר: עשינו את הדבר הזה בעיקר בגלל הסוגייה של הסמכות לפטור מחובת גילוי שמות תורמים שנמצאת בתוספת השנייה בלבד.

30701: החובה בדבר מינוי רואה חשבון על מיליון שקל מצויה בסעיף 19, לא בתוספת.

30701: בתוספת כתוב איזה פנקסים צריך לעשות.

30701: זה טעון התאמה הסיפור הזה.

דוידה לחמן-מסר: רשם העמותות ייקח את זה על עצמו.

אביטל שרייבר: השאלה לאיזה כיוון רוצים.

ירון קידר: השאלה אם לכיוון של תקנות או לא.

יצחק לוי: אתה בא ואומר לשר להתקין תקנות לסעיפים שהם לא בגוף החוק.

יצחק לוי: לקבוע מה המחזור או לקבוע אם לפרסם את התורמים או לא זה לא בתקנות.

יצחק לוי: למה בחברות זה סעיפים ובחברות לתועלת הציבור זה תקנות?

יצחק לוי: זאת לא חקיקה ראויה.

ירון קידר: אנחנו מדברים על התוספת.

יצחק לוי: התוספת היא לא תקנה.

ירון קידר: התוספת היא מאוד טכנית, היא מועתקת ממס הכנסה.

יצחק לוי: האם התוספת היום היא חוק?

דוידה לחמן-מסר: כן.

יצחק לוי: האם אתם יכולים להגיד לי שעברתם על כל שורה והכל מתאים?

דוידה לחמן-מסר: כל מה שכתוב בתוספת השנייה, למעט סוגיית המחזור, מתאים.

דוידה לחמן-מסר: .

יצחק לוי: למה לא כתבו את זה בסוגיית המחזור?

מרים ארלני: סוגיית המחזור לא בתוספת.

מרים ארלני: אפשר לשקול לאחד את זה.

מרים ארלני: ההנחה הייתה שעד 500 אלף שקל החברות לא פעילות, כשמיליון נשאר על עמותות.

מרים ארלני: אפשר להתווכח עם ההנחה הזאת.

יצחק לוי: תגידו אם אתם מוותרים על התוספת השנייה.

דוידה לחמן-מסר: מוותרים.

איתן צחור: תסמיכו את השר להתקין תקנות מיוחדות.

יצחק לוי: יש סעיף בחוק שמדבר על מחזור של מיליון שקלים.

יצחק לוי: אין פער בין התוספת לחוק?

ירון קידר: אין פער בין התוספת לחוק העמותות.

קרן ויינשל: פער של חצי מיליון שקל.

יצחק לוי: אנחנו צריכים להחליט אם אנחנו מאמצים את חוק העמותות.

יצחק לוי: מה ההצעה שלכם?

יצחק לוי: ההצעה שלכם היא לאמץ את חוק העמותות.

יצחק לוי: אתם אומרים שתחול התוספת השנייה.

יצחק לוי: עכשיו אתם באים ואומרים שההצעה שלכם היא אחרת.

יצחק לוי: אם ההצעה היא אחרת, אז צריך להחריג את החלקים שבתוספת השנייה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מוותרים.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו בעד לאמץ as is את חוק העמותות.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מקבלים את זה שעל חברה לתועלת הציבור יחולו הכללים שחלים על עמותה.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא רוצים שאנשים יבחרו בצורת ההתאגדות בגלל קושי או קלות בסוגיית הדיווחים.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יודעת אם הכלל בחוק העמותות הוא נכון או לא.

דוידה לחמן-מסר: אני מוותרת על חוק החברות לטובת חוק העמותות.

יצחק לוי: באה דידי ומציבה את עמדת הממשלה.

יצחק לוי: היא אומרת שאנחנו מצמידים את צורת הדיווחים כולה לעמותות, כולל מחזור הכספים.

יצחק לוי: אנחנו לא מחריגים, אלא אומרים שגם נושא מחזור הכספים לא יהיה הכללים של החברות אלא הכללים של העמותות.

קרן ויינשל: זאת לא נראית לי החלטה טובה.

יצחק לוי: עמדת הממשלה סותרת את רוח החוק.

יצחק לוי: כל החוק הזה צריך להטיל פיקוח.

יצחק לוי: עכשיו אתם אומרים שעד מיליון שקל לא צריך פיקוח.

ירון קידר: כבר היום זה חל על עמותות.

ירון קידר: הפטור של עד מיליון חל היום.

יצחק לוי: אתה מוסיף כאן את החברות לתועלת הציבור.

ירון קידר: אני מוסיף את החברות לתועלת הציבור שהיום אין להן את זה.

ירון קידר: למרות שעמדת הממשלה היא פיקוח, אנחנו לא מתעלמים מהעובדה שהמחוקק במקור קבע שעד מיליון שקל נפטור עמותות מחובות מסוימים.

ירון קידר: אנחנו משווים את מצב העמותות למצב חברות לתועלת הציבור.

יצחק לוי: אני מסכים.

דוידה לחמן-מסר: אם אמרנו שחוק החברות החדש הוא חוק טוב ואנחנו רוצים שאנשים יקבלו החלטת התאגדות רציונאלית, אז העובדה שבעמותה קל יותר כי לא צריך להגיש דוח כספי עד מיליון הופכת את החלטת ההתאגדות להחלטה לא רציונאלית.

דוידה לחמן-מסר: מאחר שאני אדישה לשאלה הזאת והרשם אומר לי שעד מיליון ממילא ילכו לעמותות, אז השוויתי את זה לחברות.

דוידה לחמן-מסר: מלכתחילה הכלל שנקבע לגבי חובת מינוי רואה חשבון לחברה לא פעילה לא התייחס לחברה לתועלת הציבור אלא לחברות עסקיות.

מנחם בן-ששון: בזמנו, כששאלתי את המשנה ליועץ המשפטי את השאלה למה אנחנו עושים חוק טוב ולא אומרים שמהיום והלאה אין חברות לתועלת הציבור, התשובה שקיבלתי הייתה בגלל הרצון לתת אפשרויות יזמותיות לעמותות.

מנחם בן-ששון: עכשיו אנחנו משווים בסעיפים רבים את אלה לאלה.

מנחם בן-ששון: האם השארנו לחברות לתועלת הציבור לבטא את מה שאמרה בזמנו המשנה כשהתחלנו את הדיון?

מנחם בן-ששון: המגמה היא לתת אפשרות לפרוח, לא לדכא.

30701: עדיין נשארו שתי צורות התאגדות.

יצחק לוי: הממשלה רוצה להגיע לחוק חדש לגמרי של חברות שיכול להיות שאפילו מבטל חלק מצורות ההתאגדויות.

יצחק לוי: בינתיים יש מגמה של השוואה.

יצחק לוי: בניגוד למגמה שאתה מדבר עליה יש פה מגמת השוואה.

דוידה לחמן-מסר: פרט לאותם חסמים חשובים.

יצחק לוי: גודל המחזור הכספי הוא בהחלט גורם מאוד מרכזי בכל עניין הפיקוח.

יצחק לוי: מכיוון שאנחנו לא עוסקים בחוק העמותות באופן כל כך יסודי, אז אני מוכן לקבל את עמדתכם.

יצחק לוי: בואו נסכם שאנחנו מחילים על החברות לתועלת הציבור את כל הכללים של התוספת השנייה.

קרן ויינשל: צריך להוסיף סעיף שאומר שסעיף 158 לא חל.

דוידה לחמן-מסר: צריך להגיד שחברה לתועלת הציבור שמתקיים בה האמור בסעיף 158 רשאית גם אם מחזורה הוא עד מיליון.

יצחק לוי: זה עניין של ניסוח.

יצחק לוי: הוועדה מבינה שאנחנו משווים את הכללים לגבי הגשת המסמכים והדוח המבוקר לעמותות ולא לחברות.

יצחק לוי: תנסחו את זה איך שאתם רוצים.

קרן ויינשל: כל שאר הדברים שנמצאים ב158, כמו האסיפה הכללית והפרוצדורה, חלים.

קרן ויינשל: מה שאני אומרת זה שב158 יהיה כתוב מיליון במקום 500 אלף.

קרן ויינשל: ככה ננסח את זה.

ירון קידר: אם אפשר להפנות לסכום האמור בסעיף 19(ג) לחוק העמותות.

איתן צחור: יש את פסקה (ג).

איתן צחור: לרשם יש סמכות בחוק העמותות לקבוע.

דוידה לחמן-מסר: כתוב שסמכויות רשם העמותות יהיו נתונות לעניין סעיף זה לרשם ההקדשות.

איתן צחור: הבעיה היא שבתוספת השנייה הרשם נותן אישור ספציפי לא לפרסם.

איתן צחור: יש הליכים שקבע השר .

איתן צחור: כל הדברים האלה לא נקבעו.

איתן צחור: לעניין הרשם צריך להיות ברור.

איתן צחור: .

ירון קידר: זה מופיע בתיקון.

קרן ויינשל: סמכויות רשם העמותות לפי סעיפים אלו יהיו נתונות לעניין סעיף זה, לרשם ההקדשות ואליו יוגשו הדוחות והמסמכים כאמור; הדוח הכספי והדוח המילולי כמשמעותם בחוק העמותות (בסעיף זה – הדוח הכספי והדוח המילולי), יאושרו בידי האסיפה הכללית ויוגשו לא יאוחר מיום 30 ביוני בשנה שלאחר תום תקופת הדוח, ורשאי רשם ההקדשות, לבקשת חברה לתועלת הציבור, להאריך את המועד להגשתם.

קרן ויינשל: (ג) השר רשאי לקבוע, דרך כלל או לסוגים של חברות לתועלת הציבור, חובות דיווח והגשת מסמכים לרשם או לרשם ההקדשות, שיחולו על חברות כאמור, נוסף על החובות החלות עליהן לפי הוראות חוק זה; כן רשאי הוא לקבוע את הפרטים שיכללו בדוח הכספי של חברה לתועלת הציבור.

יצחק לוי: לסעיף הזה אין מקבילה בתוספת השנייה?

דוידה לחמן-מסר: לא בתוספת.

דוידה לחמן-מסר: לפי חוק העמותות לשר יש סמכות לקבוע חובות דיווח והגשת מסמכים לרשם.

דוידה לחמן-מסר: זה בדיוק ההעתק.

30701: לא לקבוע פרטים בדוח כספי.

30701: דוידה לחמן-מסר את הפרטים שייכללו בדוח הכספי של חברה לתועלת הציבור לקחנו מחוק ניירות ערך.

יצחק לוי: אנחנו נמחק את המסומן בכחול בסעיף הזה.

קרן ויינשל: (ד) המסמכים שהוגשו לרשם לפי סעיף זה יהיו פתוחים במשרד רשם ההקדשות לעיון של כל דורש.

קרן ויינשל: סמכויות רשם העמותות לתת פטור לעניין סעיף זה, יהיו נתונות לרשם ההקדשות.

ירון קידר: הכחול מאפשר לא לגלות פרטים של תורמים או פרטים עסקיים שחושבים שהם בעייתים.

איתן צחור: פטור לא לגבי מסמכים.

ירון קידר: פטור לעניין סעיף זה.

יצחק לוי: הוא לא כתב פטור לגבי מסמכים, הוא כתב פטור לגבי כל הסעיף.

דוידה לחמן-מסר: לא סעיף קטן זה, אלא סעיף זה כולו.

קרן ויינשל: עדיף לכתוב את זה בסעיף קטן (ה).

קרן ויינשל: ערעור 345כ(א) הרואה עצמו נפגע מהחלטת רשם ההקדשות לפי פרק זה רשאי לערער עליה לפי בית המשפט; סעיף קטן זה לא יחול על בקשות שהוגשו בידי רשם ההקדשות לבית המשפט לעניין פירוק.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מבקשים להגיד על החלטות של הרשם במסגרת הליכי פירוק.

יצחק לוי: בסדר.

30701: הכוונה פה היא לבית משפט מחוזי, לא מינהלי.

דוידה לחמן-מסר: פירוק לא הולך למינהלי.

קרן ויינשל: חלק מהדברים ילכו למחוזי, חלק מהדברים יהיו במינהלי.

30701: היום בעמותות זה הולך לבית משפט מינהלי.

30701: תבהירו שזה בית משפט, לא בית משפט לעניינים מינהליים.

קרן ויינשל: יש את ההגדרה הזאת בחוק.

קרן ויינשל: העמותות ילכו למינהלי, החברות לתועלת הציבור למחוזי.

קרן ויינשל: (ב) השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סדרי הדין בערעור כאמור בסעיף קטן (א).

קרן ויינשל: פנייה לבית המשפט 345כב.

קרן ויינשל: בכל עניין לפי חוק זה הנוגע לחברה לתועלת הציבור, רשאי לפנות לבית משפט כל אדם המעונין בכך או כל אדם שנפגע מפעולתה של החברה, בין במעשה ובין במחדל, בבקשה כי יתן הוראות לחברה לפעול בהתאם למטרותיה או בהתאם להוראות חוק זה; כן רשאי היועץ המשפטי לממשלה לפתוח בכל הליך לפי חוק זה הנוגע לחברה לתועלת הציבור ולהתייצב ולטעון בהליך כאמור אם הוא סבור שיש בו עניין לציבור.

יצחק לוי: גירסה ב' מצמצמת.

יצחק לוי: אנחנו בעד גירסה ב'.

ארז קמיניץ: בסעיף 39 בחוק הנאמנות יש נוסח של מעוניין בדבר.

ארז קמיניץ: לכאורה הוא יותר רחב.

ארז קמיניץ: השאלה היא גם מי מעוניין בדבר.

ארז קמיניץ: פה ברור יותר מי מעוניין בדבר.

דוידה לחמן-מסר: פרופ' בן ששון שאל במה אנחנו מקלים.

דוידה לחמן-מסר: אלה סוגי דברים שאנחנו לא חושפים את החברה לתועלת הציבור לטרדנות בלתי פוסקת, אלא רק כשמישהו נפגע.

קרן ויינשל: אגרות ותשלומים 345כג.

קרן ויינשל: השר רשאי לקבוע אגרות רישום בפנקס, וכן אגרות ותשלומים אחרים שיש לשלמם בשל פעולות ושירותים שנותן רשם ההקדשות לפי פרק זה.

איתן צחור: כאן צריך להוסיף שזה חייב להיות באישור ועדת הכספים.

יצחק לוי: ברור שאגרות זה באישור ועדת הכספים.

קרן ויינשל: כל אגרה צריכה ללכת לאישור ועדה מוועדות הכנסת, לא משנה איזו.

קרן ויינשל: אם לא כתוב איזו זאת ועדת הכספים.

קרן ויינשל: כאן כתוב שזה בא אלינו.

קרן ויינשל: שמירת דינים 345כד(א) הוראות פרק זה באות להוסיף על יתר הוראות חוק זה והוראות כל דין אחר, ואולם במקרה של סתירה, יגברו הוראות פרק זה אלא אם כן נקבעו הוראות מפורשות לפי דין אחר לרבות כללים, הנחיות או אישורים של גורם מוסמך הפועל מכוחו של הדין האחר, לגבי חברה לתועלת הציבור, לרבות לעניין אופן פעולתה, מבנה הדירקטוריון והרכבו.

יצחק לוי: צריך לכתוב את זה בצורה ברורה.

דוידה לחמן-מסר: אלא אם כן נקבעו הוראות מפורשות לגבי חברה לתועלת הציבור, לפי דין אחר, לרבות כללים, הנחיות או אישורים של גורם מוסמך הפועל מכוחו של הדין האחר, ובכלל כך לעניין אופן פעולתה, מבנה הדירקטוריון והרכבו ובדבר זכאותם של נושאי המשרה.

יצחק לוי: מה את רוצה להרוויח בתוספת הזאת?

יצחק לוי: את רוצה להחריג חברות שיש להן דינים אחרים בחוקים שלהן?

דוידה לחמן-מסר: כן.

יצחק לוי: את אומרת שאת לא באה לשנות חקיקה קיימת.

יצחק לוי: אני לא רוצה כרגע, בחוק הזה, לבוא ולשנות סידרי בראשית אצל חברות לתועלת הציבור שיש להן חוק ספציפי, שיש להן תקנות מיוחדות.

יצחק לוי: בואו נכתוב את זה בצורה יותר פשוטה.

יצחק לוי: הייתי כותב את זה במשפט אחד.

יצחק לוי: הייתי עושה סעיף נפרד.

דוידה לחמן-מסר: אני אתן לך את הדוגמה של מוסדות להשכלה גבוהה .

דוידה לחמן-מסר: מכוח המל"ג הוקם הות"ת.

דוידה לחמן-מסר: הות"ת הוא גורם מוסמך אבל יש איתו איזו שהיא שאלה משפטית.

דוידה לחמן-מסר: בחרנו נוסח שמעגן את אופן פעולת גוף מוסמך.

יצחק לוי: את לא רוצה לפגוע בות"ת .

יצחק לוי: אולי צריך הסדרה של הות"ת.

יצחק לוי: אם יש חוק מגן דוד אדום, שיש בו הסדרים, לא צריך לגעת בו.

דוידה לחמן-מסר: אם לקחתי את הדוגמה הרחוקה ביותר שהיא הות"ת, בוודאי שכללתי את כל הדוגמאות האחרות שהן ברורות יותר.

דוידה לחמן-מסר: החוק הזה במקרה של סתירה צריך לגבור, אלא במקום שהנושא מוסדר במפורש.

יצחק לוי: חקו זה בסדר ותקנות זה בסדר.

דוידה לחמן-מסר: יש לי עכשיו הנחיות, כללים ואישורים של גורם מוסמך.

יצחק לוי: אני לא יודע אם אני רוצה לתת את זה.

יצחק לוי: יש הרבה מאוד צווים שאנחנו לא רוצים לפגוע בהם.

יצחק לוי: יש צווים שיש להם סמכויות מאוד רחבות והם כל הזמן מתחדשים.

יצחק לוי: זה כמו שאתה אומר שלעולם לא תוכל לגעת בחברות האלו, שלעולם לא תוכל להכניס אותן לכללים.

יצחק לוי: אם אני יודע שהות"ת לא מוסדר בחוק אני לעולם לא אוכל לפגוע בו.

יצחק לוי: אני מוכן לראות חוק מול חוק, תקנות מול חוק.

יצחק לוי: מה מעבר?

דוידה לחמן-מסר: העניין זה האחראי על קופות החולים במשרד הבריאות שקוראים לו יואל ליפשיץ.

דוידה לחמן-מסר: הוא נותן אישורים לקופות חולים איך לפעול עם התקנות שלהן.

דוידה לחמן-מסר: הוא צריך להיות גורם שהסמכות שלו גוברת על החוק הזה.

יצחק לוי: למה לא בגמ"ח "עוזר דלים"?

יצחק לוי: שם בא האחראי ונתן הוראה איך לחלק בפסח.

יצחק לוי: את אומרת לו פתאום לא, אבל לזה מקופת חולים את אומרת כן.

דוידה לחמן-מסר: אמרתי גורם מוסמך מכוח החוק.

יצחק לוי: האם את רוצה שכשיש סתירה בחוק החוק הפרטי יגבר, כשיש סתירה בתקנות התקנות יגברו ואם יש גורם מוסמך על פי חוק.

יצחק לוי: .

יצחק לוי: זה הכל?

דוידה לחמן-מסר: לא סתם חוק.

דוידה לחמן-מסר: לא חוק יסוד כבוד האדם וחירותו, אלא חוק שמתייחס לסוג החברה הזאת שפועלת כחברה לתועלת הציבור.

דוידה לחמן-מסר: זה חוק שמכוחו פועל גורם שנתן אישור.

יצחק לוי: הגענו להבנה שהחריג הזה כולל מדרג של חוק, תקנות או גורם מוסמך על פי החוק.

דוידה לחמן-מסר: כשהגורם המוסמך נותן כללים, הנחיות או אישורים.

קרן ויינשל: (ב) אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מחובות נוספות החלות על בעלי מניות ונושאי משרה בחברה לתועלת הציבור הפועלת כנאמן, מכוח חוק הנאמנות, ככל שחלות חובות כאמור.

קרן ויינשל: איסור התניה 345 כה.

קרן ויינשל: אין להתנות על הוראות לפי פרק זה.

קרן ויינשל: תחולה לגבי חברות ממשלתיות 345כו.

קרן ויינשל: השר ושר האוצר רשאים לקבוע כי הוראות פרק זה, כולן או מקצתן, לא יחול על חברה לתועלת הציבור שהיא חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית כהגדרתן בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975, או שיחולו על חברה ממשלתית לתועלת הציבור בשינויים שייקבעו.

יצחק לוי: אנחנו עשינו פה סעיף סל.

יצחק לוי: אני לא יודע אם זה בגלל קוצר הזמן, או בגלל חוסר היכולת לפרט את כל סוגי החברות הממשלתיות.

יצחק לוי: עלי זה מוסכם.

קרן ויינשל: תחולה לגבי חברות חוץ – (א) על חברת חוץ המקיימת מקום עסקים בישראל שבתקנונה נקבעו מטרות ציבוריות בלבד ושתקנונה אוסר על חלוקת רווחים (להלן בסעיף זה – חברת חוץ לתועלת הציבור) יחולו הוראות חוק זה לעניין חברה לתועלת הציבור בשינויים המחויבים ובשינויים שהשר רשאי לקבוע בתקנות.

קרן ויינשל: (ב) השר רשאי לקבוע בצו, לאחר התייעצות עם רשם ההקדשות, כי על חברת חוץ לתועלת הציבור מסוימת לא יחולו הוראות חוק זה לעניין חברה לתועלת הציבור, כולן או מקצתן, או שיחולו בשינויים שיקבע; וזאת אם שוכנע כי קיימות נסיבות המצדיקות זאת, בשים לב בין היתר, לדיני מקום ההתאגדות או להוראות הדין הזר החל על פעולתה בישראל כחברת חוץ לתועלת הציבור, לתחולתו של דין אחר בישראל לגביה, ולמקורם של נכסי החברה.

קרן ויינשל: השר רשאי לקבוע בתקנות הוראות כאמור לסוג של חברות חוץ לתועלת הציבור.

קרן ויינשל: (ג) (א) היה לרשם יסוד סביר להניח כי חברת חוץ לתועלת הציבור הפרה את החובה להירשם לפי סעיף 346, רשאי הוא להטיל עליה, בנוסף לעיצום הכספי שניתן להטיל עליה לפי סעיף 354ב (1) ו(2), גם עיצום כספי כאמור בסעיף 354(א), ויחולו לעניין זה, הוראות סימן ב' לפרק הרביעי לחלק התשיעי.

יצחק לוי: האם אנחנו מענישים חברת חוץ כי היא חברת חוץ?

יצחק לוי: למה יש כפל קנס לחברת חוץ?

קרן ויינשל: זה לא כפל קנס.

קרן ויינשל: זה בגין עילות שונות.

יצחק לוי: נניח שחברת פנים לא נרשמת.

מרים ארלני: בנוסף על החובה של חברת חוץ להגיש דוח כספי, תטיל עליה עיצום כספי על זה שהיא לא נרשמה כחברה לתועלת הציבור.

ירון קידר: אחד זה הדיווח, אחד זה הרישום.

ירון קידר: זה עילות שונות.

מרים ארלני: לא צריך לכתוב את זה.

יצחק לוי: למה צריך לכתוב סעיף מיוחד לגבי העיצומים הכספיים לחברת חוץ?

יצחק לוי: האם זה לא מובן מאליו שמלבד ההסדר שכתבנו קודם כל החוק חל עליה?

דוידה לחמן-מסר: לגבי חובות נוספים שלא חלים על חברות רגילות צריך עיצום כספי.

יצחק לוי: אני מבקש לתקן את סעיף קטן (ג).

יצחק לוי: סעיף קטן (ג) צריך להיות מנוסח באופן שכל העיצומים שחלים על חברות רגילות חלים על חברות חוץ.

דוידה לחמן-מסר: כל חברות החוץ, לא רק לתועלת הציבור.

יצחק לוי: פה העיצומים הם לתועלת הציבור.

יצחק לוי: אם את רוצה לתקן חברות חוץ תתקני בחוק החברות.

דוידה לחמן-מסר: אבל אין עליה עיצום כספי.

יצחק לוי: חברת חוץ לא נרשמה, לא הגישה דוח, חילקה רווחים.

קרן ויינשל: רק לתועלת הציבור.

קרן ויינשל: אתה לא מדבר על אפשרות להטיל עיצומים אחרים.

קרן ויינשל: כל העיצומים שחלים על חברות לתועלת הציבור חלים על חברות.

קרן ויינשל: .

יצחק לוי: לפי דעתי לא צריך לכתוב.

דוידה לחמן-מסר: חייבים להחיל.

קרן ויינשל: תחולה לגבי חברות מסוימות 345כח השר רשאי בצו לפטור חברה לתועלת הציבור מהוראות חוק זה, כולן או מקצתן, אם החברה המסוימת ואופן פעילותה מוסדרים לפי דין אחר.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא יודעים אם אנחנו צריכים את הסעיף הזה או לא.

יצחק לוי: אני חושב שלא צריך את הסעיף הזה.

דוידה לחמן-מסר: באה החברה ואומרת שבנו לה את חוק החברה לנכסי נספי שואה.

יצחק לוי: יש לה פטור.

דוידה לחמן-מסר: פה זה אי תחולה.

יצחק לוי: מה ההבדל בין אי תחולה להתגברות?

דוידה לחמן-מסר: במקום שיש סתירה יש התגברות, במקום שאין סתירה אני רוצה סמכות.

יצחק לוי: תגידי לי מקרה שתרצי פטור גורף.

דוידה לחמן-מסר: אתם לימדתם אותי שהתגברות יש במקרה של סתירה.

דוידה לחמן-מסר: מקום שאין סתירה והחוק הזה קובע הוראות.

דוידה לחמן-מסר: .

יצחק לוי: למה את רוצה לתת את הפריבילגיה הזאת?

דוידה לחמן-מסר: אני לא יודעת אם אני רוצה או לא.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה סמכות.

יצחק לוי: אני לא רוצה לתת לך סמכות כזאת.

דוידה לחמן-מסר: תעשה צו באישור הוועדה.

יצחק לוי: אני חושב שההסדר בסעיף כ"ד משביע רצון.

יצחק לוי: יש לו חוק, יש לו תקנה, יש לו גורם מוסמך.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יודעת לאיזה מקרה מתייחס המקרה.

דוידה לחמן-מסר: אתה עכשיו שואל אותי על איזה מקרה.

דוידה לחמן-מסר: חשבנו על חוק הסוכנות היהודית בארץ ישראל.

יצחק לוי: יש חוק?

דוידה לחמן-מסר: יש חוק, אבל הוא גובר רק במקרה של סתירה.

יצחק לוי: למה את רוצה לתת לסוכנות היהודית לישראל פריבילגיה מיוחדת?

יצחק לוי: אנחנו מחליטים למחוק את הסעיף הזה.

קרן ויינשל: תחולה, תחילה והוראות מעבר 9.

קרן ויינשל: הוראות חוק זה יחולו גם לגבי (1) חברה שהתאגדה לפני יום תחילתו של חוק זה (להלן – יום התחילה), ובלבד שהיא חברה לתועלת הציבור, כמשמעותה בסעיף 345א לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 4 לחוק זה , בסייגים האמרים (א) על חברת חוץ לתועלת הציבור כמשמעותה בסעיף שנרשמה בישראל לפי הוראות סעיף 346 ערב תחילתו של חוק זה ולא הייתה רשומה כחברה לתועלת הציבור לפי חוק הנאמנות ערב תחילתו של חוק זה, ובלבד שהודיעה, בדואר רשום, לרשם ההקדשות תוך שישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה על היותה חברת חוץ לתועלת הציבור; להודעה כאמור תצרף החברה את כל המסמכים הנדרשים לפי סעיף 346, ואת רשימת בעלי מניותיה, והכל נכון למועד מתן ההודעה;

יצחק לוי: לאותה חברה יש 6 חודשים להירשם.

30701: להודיע שהיא חברה לתועלת הציבור.

דוידה לחמן-מסר: במעגל שלנו רק חברה שנרשמה ערב תחילתו של חוק זה כחברת חוץ והיא חברה לתועלת הציבור הסעיף הזה מתייחס אליה, ובלבד שתוך 6 חודשים תודיע על כך לרשם.

יצחק לוי: היא לא צריכה לעבור רישום מחודש אלא רק הודעה.

30701: היא לא צריכה להירשם כחברה לתועלת הציבור, היא רק צריכה להודיע.

יצחק לוי: היא צריכה להוכיח שהיא חברת חוץ לתועלת הציבור.

יצחק לוי: רק אז הרשם ייתן לה מעמד של חברת חוץ לתועלת הציבור.

קרן ויינשל: ואולם , השר רשאי לקבוע בצו כי על חברת חוץ לתועלת הציבור יחולו הוראות חוק זה לעניין חברה לתועלת הציבור, כולן או מקצתן, לרבות בשינויים שיקבע, אם מצא כי קיימות נסיבות המצדיקות זאת, בשים לב בין היתר לדין הזר החל עליה, לרבות לעניין פעולתה בישראל; וזאת, לאחר שהודיע לחברה על כוונתו לעשות כן, בהודעה שנמסרה בדואר רשום לאדם ולמען שמסרה החברה לפי סעיף 346, ונתן לה הזדמנות להביע את עמדתה תוך 30 יום; השר רשאי לקבוע בתקנות הוראות כאמור לסוג של חברות חוץ לתועלת הציבור.

יצחק לוי: ההסדר הוא נכון ואפשר לאשר אותו.

קרן ויינשל: (ב) חברה ממשלתית לתועלת הציבור כהגדרתה בסעיף 345כו לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 4 לחוק זה, בתום שישה חודשים מיום התחילה, ואולם השרים רשאים, בתוך התקופה האמורה, לקבוע הוראות כאמור בסעיף 345כו.

דוידה לחמן-מסר: מדובר בשר המשפטים ושר האוצר.

קרן ויינשל: (ד) על חברה לתועלת הציבור שבתקנונה נקבעו הוראות לעניין כהונת נושא משרה שהינו עובד או נותן שירותים בשכר, בדירקטוריון החברה, לא יחולו הוראות סעיף 345י(א) כנוסחו בסעיף 4 לחוק זה, ובלבד שמספר נושאי משרה אלו אינו עולה על מחצית מחברי הדירקטוריון , ויו"ר הדירקטוריון, אינו עובד או נותן שירותים בשכר כאמור.

דוידה לחמן-מסר: קיבלנו מספר פניות מגופים שונים בשתי נקודות.

דוידה לחמן-מסר: באו הגופים ואמרו שיש להם עובדים בעמותה שיושבים בדירקטוריון ושמבחינתם זה פגיעה בחופש ההתאגדות.

דוידה לחמן-מסר: אמרנו להם שאם הם קבעו בתקנון לגבי חברה לתועלת הציבור, שקמה ערב תחילתו של החוק, אנחנו נציע לוועדה להתיר את זה ובלבד שמספר העובדים או מקבלי השירותים לא עולה על מחצית.

דוידה לחמן-מסר: אם אתה תבוא ותאמר לי שאדם שעבר מכרז, שקיבל חוזה של 100 אלף דולר ומכהן בחברה לתועלת הציבור ואי אפשר להוריד לו כי זה יפגע לו בחופש הזכויות ובציפיות הלגיטימיות, אז אני לא אוכל להוריד לו את השכר.

דוידה לחמן-מסר: אני מדברת על הזהות כעובד או כנותן שירותים.

דוידה לחמן-מסר: אחר כך תשאל אותי על גובה השירותים ועל גובה השכר.

דוידה לחמן-מסר: אפשרנו לחברה לתועלת הציבור, שבתקנונה נקבעה הוראה המאפשרת כהונת עובדים, להמשיך ולכהן, ובלבד שמספר העובדים לא עולה על מחצית ושהיושב ראש לא יהיה נותן שירותים או עובד החברה על מנת שיוכל לפקח כראוי על פעולת הדירקטוריון.

יצחק לוי: מקובל עלי.

יצחק לוי: מה לגבי גובה השכר?

יצחק לוי: מה קורה לגבי אדם שעובד בשכר מסוים?

יצחק לוי: אנחנו קובעים בחוק הוראה מיוחדת לגבי חברות שקיימות, לגבי כאלה שיש דירקטורים או בעלי מניות שמקבלים שכר.

יצחק לוי: את אומרת שנתיר להם כי זה קיים בתקנון שלהם.

יצחק לוי: הכל בסדר.

יצחק לוי: אני מקבל את זה ומבין את זה.

יצחק לוי: מה יהיה אם יבוא השר ויתקין תקרות שכר?

יצחק לוי: האם התקרות יחולו עליהם או לא?

דוידה לחמן-מסר: שעות הקדשתי מחיי לחוות הדעת שתנאי השכר של יושב ראש מפעל הפיס והמנכ"ל אינם עומדים בתקנת הציבור לפי סעיף 30 לחוק החוזים.

דוידה לחמן-מסר: אם מחר השר יקבע נורמה, כשהנורמה הזאת תהיה תקנת הציבור לעניין עמותות, בהחלט ייתכן שמנכ"ל של חברה או עובד של חברה שמקבל שכר מעבר לנורמה ייקבע לגביו שגם אם ההסכם שלו נחרת לפני קביעת הנורמה ויש פער מהותי גדול.

דוידה לחמן-מסר: .

דוידה לחמן-מסר: אם זה בניגוד לתקנת הציבור כי השר קבע, אז יכול להיות שזה יהיה בטל, יכול להיות שלא.

דוידה לחמן-מסר: הכל תלוי בטיב המילוי.

יצחק לוי: איפה זה כתוב פה?

יצחק לוי: אם אני לא נוגע בהיקף השכר, אז ממילא יחול עליו מה שהשר יקבע.

דוידה לחמן-מסר: לא מדויק, כי אם החוזה שלו.

דוידה לחמן-מסר: .

יצחק לוי: החוזה שלו לא גובר על החוק.

יצחק לוי: למנכ"ל חברה פלונית יש חוזה של 100 אלף דולר לשנה, עם אפשרות לחידוש.

יצחק לוי: בא השר ואומר שאי אפשר להרוויח יותר מ5000 שקל.

יצחק לוי: מה עושים עם האיש הזה?

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא יודעים.

דוידה לחמן-מסר: אתם הסמכתם את השר לקבוע הוראות ומגבלות.

יצחק לוי: זה ממילא חל על מנכ"ל שהוא גם דירקטור.

דוידה לחמן-מסר: אני יכולה להגיד שתחילתן של תקנות אלו לגבי חוזים שנחרתו לאחר מועד קביעתן.

יצחק לוי: את לא אומרת כלום.

קרן ויינשל: נעשה סעיף קטן חדש.

30701: בסעיף 345(ב) כתוב שהשר יקבע שכר של נושאי משרה.

יצחק לוי: אני מדבר על נושא חדש.

יצחק לוי: אני מבקש להסדיר אותו.

יצחק לוי: כאשר את אומרת שאת נותנת לדירקטורים לקבל שכר את אומרת שאת נותנת לדירקטורים לקבל שכר של מיליון שקל.

יצחק לוי: מי שירצה להרוויח מיליון שקל ימונה לדירקטור.

יצחק לוי: אני רוצה שתסגרי לי את הפירצה הזאת.

יצחק לוי: אני לא רוצה שפתאום, עוד לפני שזה פורסם ברשומות, כל החברות ישנו את התקנון שלהן כך שהדירקטורים יכולים להיות נושאי שכר ותתחיל פה השתוללות של שכר.

קרן ויינשל: השאלה היא מה קורה באופן כללי לגבי מגבלת השכר.

קרן ויינשל: אנחנו לא הסדרנו את זה.

יצחק לוי: אני מציע שלא נשאיר את זה לפרשנויות, אלא נכתוב מה אנחנו רוצים.

יצחק לוי: אני מבקש פתרון לשכר חריג במקרה של אדם שכבר מכהן עם שכר חריג ובמקרה של דירקטור.

יצחק לוי: למה אני מבחין בין שניהם?

יצחק לוי: כי צריך להבחין בין השניים.

יצחק לוי: צריך לסגור את הפירצות.

יצחק לוי: אולי צריך בהוראות המעבר להגיד שמכאן ואילך אין חריגים, אבל אלה שיש להם חוזים.

יצחק לוי: .

דוידה לחמן-מסר: סעיף קטן (ד) הוא חריג לגבי חברות שהתאגדו ערב תחילתו של חוק זה, ולכן חבר הכנסת לוי עשה חריג.

דוידה לחמן-מסר: עכשיו אל מול החריג הוא חושב שצריכה להיות מגבלה כי זה לא הכלל שלפיו צריך ללכת.

יצחק לוי: אני רוצה להיות בהיר בנושא השכר.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו רוצים להגיד שהייתה קיימת בתקנונה הוראה.

דוידה לחמן-מסר: יש לי היום פרפורי בטן קשים לגבי מה קורה בשטח כשעוברים על החוק הזה.

יצחק לוי: אנחנו נחזור לזה.

יצחק לוי: סיימנו בסעיף 9 את סעיפים קטנים (א) ו(ב) בלבד.