ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 254, 2007-05-15 13:00

משה כחלון: צהריים טובים וברוכים הבאים.

משה כחלון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

משה כחלון: הנושא: דיווח שר החקלאות ופיתוח הכפר על פעילות המשרד.

משה כחלון: היום נערך בכנסת יום החקלאות.

משה כחלון: אני רוצה להודות לכם על התערוכה ועל התצוגה המרהיבה במסדרונות.

משה כחלון: ברוך הבא אדוני שר החקלאות הנוכחי ולשר לשעבר פסח גרופר.

משה כחלון: הוועדה הזאת עוסקת בחלק מהנושאים של משרד החקלאות ואנחנו מכירים את הנושאים מקרוב.

משה כחלון: אנחנו מכירים את החשיבות והערך הלאומי של החקלאות, הן במישור המקצועי, בפיתוח, ובערך ההתיישבותי.

משה כחלון: לכולנו ברור שבנוסף להיותה מקור פרנסה, החקלאות משמשת גם אחיזה בשטח, אחיזה בקרקע, דבר שהוא חיוני ונחוץ בימים האלה.

משה כחלון: התרומה של החקלאות היא גם בכך שהמדינה לא מתחילה בחדרה ומסתיימת בגדרה.

משה כחלון: את החקלאים אנחנו פוגשים בכל קצות הארץ וזאת בניגוד לתחומים אחרים שמעדיפים לקיים את העסקים שלהם באזורים מאוד מוגדרים בארץ, דבר שמקשה ויוצר פערים אדירים.

משה כחלון: בחקלאות זה לא כך.

משה כחלון: אנחנו רואים שהחקלאות בארץ מהווה כ- 2% מהמשק.

משה כחלון: בעולם, ככל שהחקלאות יותר נמוכה, המדינה נחשבת ליותר מפותחת.

משה כחלון: לדעתי, לנו זה לא צריך להתאים.

משה כחלון: אצלנו קיים גם הנושא של הפיתוח בתחום החקלאות.

משה כחלון: אני חושב שלמדינת ישראל לא היה נגרם נזק אם החקלאות היתה מכפילה את עצמה ל-6%, זה רק היה מוסיף ליכולת ולכבוד.

משה כחלון: על פי מחקר של מרכז המידע של הכנסת אנחנו רואים שמשנת 1995 עד 2007, יש ירידה של 50% בתמיכות הממשלה בחקלאות.

משה כחלון: בעבר התמיכה הממשלתית עמדה על 1.2 מיליארד שקל והיום היא עומדת על 660 מיליון שקל.

משה כחלון: ראינו גם שבמדינת ישראל אין מדיניות ארוכת טווח לקידום התפתחותו והתייעלותו של המשק החקלאי.

משה כחלון: כמעט ואין השקעה במחקר ובפיתוח ובמעבר לחקלאות ירוקה, דבר שיכול לגרום נזק לענף בהמשך.

משה כחלון: אני מברך אתכם ואת יושב ראש השדולה, חבר הכנסת וילן, שיזם את היום החשוב הזה.

משה כחלון: חבר הכנסת וילן בבקשה ואחריו כבוד השר.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב ראש.

אבשלום וילן: הרעיון מאחורי יום החקלאות בכנסת היה להביא למודעות הכנסת, הממשלה והציבור, את תפקידה של החקלאות במדינת ישראל, במחשבה קדימה ולא אחורה.

אבשלום וילן: בראייה היסטורית כולם משבחים ומהללים אבל כשאנחנו חשבנו על היום הזה, חשבנו שצריך להסתכל קדימה.

אבשלום וילן: קראנו את המחקר שהכין מרכז המחקר של הכנסת.

אבשלום וילן: המדינות המערביות המתקדמות, קרי מדינות האיחוד האירופי, ארה"ב, קנדה ויפן, משקיעים היום בחקלאות פי 7 ממדינת ישראל.

אבשלום וילן: מדינת ישראל נמצאת בחזית הראשונה של הטכנולוגיה, הידע ורמת החקלאים.

אבשלום וילן: אבל, מסתבר שאצלנו כמה עיתונאים, הבירוקרטיה שמקבלת החלטות, שרי הממשלה שתקועים בעבר, לא רואים לאן הולכת המדיניות העתידית גם בפיתוח המוצרים, גם בתמיכות, גם איך מחברים את הפריפריה לתיירות.

אבשלום וילן: אנחנו פה בדיסקט של העבר וכל הרעיון של היום הזה הוא לנסות להחליף דיסקט ולהסתכל קדימה ולהבין את החיבור של החקלאות כפריפריה, עם התיירות, עם השקעה בפרויקטים נכונים, בגידולים נכונים ועם נושא המים.

אבשלום וילן: נושא המים הולך להיות הנושא המרכזי, ההייטק של 20 השנה הבאות בעולם.

אבשלום וילן: בישראל יש הכי הרבה ידע בנושאים הללו.

אבשלום וילן: איך מחברים את כל הדברים האלה ובעצם יוצרים חקלאות מתקדמת?

אבשלום וילן: יש פה מזג אוויר טוב, חקלאים מצוינים, יש פה מערכות היסטוריות וטכנולוגיות קיימות.

אבשלום וילן: כל מה שצריך הוא שמקבלי ההחלטות ידעו לתת את ההשקעות המתאימות כדי שנוכל לצאת קדימה.

משה כחלון: תודה רבה לחבר הכנסת אבשלום וילן, יושב ראש השדולה החקלאית בכנסת.

משה כחלון: לגבי המים, נקיים כאן דיון בעוד שבוע וחצי ונעלה גם את ההשלכות לגבי החקלאות.

משה כחלון: מישהו רוצה להגיד משהו לפני שאאפשר לשר?

2262: השאלה מה אפשר להעלות?

2262: רציתי להעלות את נושא התאילנדים.

שלום שמחון: אדוני יושב ראש הוועדה, מנהלת הוועדה, יושב ראש השדולה החקלאית בכנסת ומנכ"לית משרד החקלאות.

שלום שמחון: בראשית הדברים אני רוצה לומר שוועדת הכלכלה של הכנסת היא הבית הפרלמנטרי של החקלאים והחקלאות בישראל.

שלום שמחון: למזלנו התפתחה מסורת בוועדת הכלכלה של הכנסת, שזה הבית וזה גם המקום שלא מתגוששים בו אלא בדרך כלל נוטים להבין את החקלאים.

שלום שמחון: אני שמח שאדוני יושב ראש הוועדה שומר על המסורת הזאת באדיקות ואפילו משפר אותה עוד יותר מאשר בעבר.

שלום שמחון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהודות לך ולצוות הוועדה על שיתוף הפעולה היוצא מן הכלל בהרבה מאוד נושאים, שבדרך כלל החקלאים לא מרגישים אותם ביום יום, אבל בסוף זה השולחן שבו הם עוברים.

שלום שמחון: אני שמח שבתקופה שלך, כיושב ראש הוועדה, זה קיבל מעמד יותר חזק ממה שהיה בעבר.

שלום שמחון: כמובן שאני רוצה להודות ליושב ראש השדולה החקלאית על קיומו של היום הזה.

שלום שמחון: היום הזה הוא יום חשוב מאוד.

שלום שמחון: מצד אחד, הוא שם על השולחן את ההצלחות הגדולות, ומצד שני, גם את הבעיות הגדולות.

שלום שמחון: היכולת שלנו, כחקלאים, להגיע לכל קצוות הארץ מלאי גאווה ועם נפיחות בחזה היא בהחלט דבר משמעותי ומרשים.

שלום שמחון: בסופו של דבר הכותרת היא: "ואף על פי כן".

שלום שמחון: ואף על פי כן, למרות נתוני עבודת המחקר של מרכז המחקר של הכנסת, אפשר לומר שאף על פי כן חקלאות ישראל נחשבת למובילות בעולם המערבי.

שלום שמחון: זה בהחלט לא קרה במקרה.

שלום שמחון: זה קרה בגלל העובדה שמדינת ישראל קמה והתבססה על החקלאות.

שלום שמחון: זה בהחלט דבר שהוא מאוד משמעותי.

שלום שמחון: אגב, בכל המישורים, גם ברמת היצוא, גם ברמת השוק המקומי, גם ברמת ההדרכה וגם ברמת המחקר.

שלום שמחון: בוודאי בהרבה מאוד תחומים אחרים.

שלום שמחון: אדוני יושב ראש הוועדה יודע שכאשר הוא מבקר בחוץ לארץ בשווקים של ירקות ופירות, כל אחד מאיתנו מתפתה לראות כמה זה עולה.

שלום שמחון: ברור לחלוטין שהתברכנו בחקלאות שיודעת לתת לאזרחי ישראל תוצרת טרייה בכמויות ענקיות ובמחירים הכי סבירים בעולם.

שלום שמחון: בסוף זה היתרון הגדול באמת של כל אחד מאיתנו, כי מדינת ישראל היא בסופו של דבר הצרכנית הכי גדולה של ירקות וצרכנית גדולה מאוד של פירות.

שלום שמחון: בשבוע החולף הייתי בווייטנאם שבה יש 70% חקלאות.

שלום שמחון: זה כאילו ש-70 אנשים מייצרים ל-100 איש את המזון שלהם.

שלום שמחון: במדינת ישראל 2 אנשים מייצרים ל-100 איש את מזונם, פלוס היצוא.

שלום שמחון: כשאתה מתייחס לנתון המסוים הזה, אתה רואה שיש פה משהו מדהים מבחינת היכולות שלו.

שלום שמחון: אגב, 50% מהיצוא החקלאי של ישראל נעשה דווקא במדבר.

שלום שמחון: זאת המדינה יחידה שהצליחה לכבוש את המדבר ולייצר כמויות של פירות וירקות שלא מקובלים בשום מקום אחר בעולם.

שלום שמחון: בסופו של יום אתה שואל את עצמך, אם אנחנו כל כך מתקדמים אז מה לא בסדר?

שלום שמחון: איפה הבעיה בסופו של דבר?

שלום שמחון: צריך לומר, בהזדמנות שאנחנו נמצאים אצלך בוועדה, את הדבר האמיתי.

שלום שמחון: כשכל אחד מאיתנו מסתכל אחורה הוא רואה פחות אנשים.

שלום שמחון: זאת אומרת, החבורה שנמצאת פה ושלא נמצאת פה, התחילה את הדרך לפני כמה עשרות שנים עם הרבה יותר אנשים טובים ויקרים, שגם סימנו את גבולות מדינת ישראל, גם עיצבו אותה, גם כבשו את הביצות ואת המדבר, גם יצרו מזון למדינת ישראל וגם ייצאו אותו לחוץ לארץ.

שלום שמחון: אלא מה?

שלום שמחון: היום הם מעטים.

שלום שמחון: הם מעטים בעיקר בגלל מדיניות ממשלתית, בעיקרה מדיניות מכוונת.

שלום שמחון: אם בראשית קום המדינה אחוז החקלאים היה הרבה יותר גדול, ואפילו עד לפני עשור וחצי הוא היה ברמות הרבה יותר גבוהות בכל אחד מנקודות ההתיישבות, היום אנחנו בעצם מעטים מול רבים.

שלום שמחון: ולא בכדי פתחתי את השיחה פה בכך שאמרתי שמזלנו שהפרלמנט עוד איכשהו בעדנו.

שלום שמחון: אני אומר את זה בכוונה ונוח לי להגיד את זה בוועדת הכלכלה של הכנסת.

שלום שמחון: ללא ספק המשמעות האמיתית היא, שרבים וטובים נעלמו בשנים האחרונות, חלקם אפילו תוך ביצוע מעשים טרגיים.

שלום שמחון: תוך כדי זה שהחקלאות נתנה את אחת הפריצות שלה קדימה בקנה מידה בינלאומי, בשני העשורים האחרונים עסקה החקלאות הפרטית, החקלאות השיתופית בקיבוצים והחקלאות המשפחתית במושבים בשינויי מבנה ענקיים ובהחזרי חובות, אותם תצטרך לשלם אותם עוד עשור וחצי לפחות.

שלום שמחון: בלי ספק שונה פה משהו מאוד מהותי בסולידאריות של החברה הישראלית כלפי החקלאות וכלפי החקלאים.

שלום שמחון: אנחנו צריכים להגיד את הדברים ביושר.

שלום שמחון: זה יום שבו יש לנו הזדמנות לא לעסוק ברגולציה ובויכוחים עם המשרדים השונים אלא להגיד את מה שיש בנפשנו.

שלום שמחון: ללא ספק קרה פה מהלך גדול.

שלום שמחון: באמצע שנות ה-90 התחיל המהלך, שלא באשמת החקלאים, של שימוש בעובדים זרים.

שלום שמחון: אין ספק שמי שבודק את הנתונים של החקלאות הישראלית בעשור וחצי האחרון, יודע שהיתה פה פריצה בתפוקה החקלאית שלא היתה כמותה מאז קום המדינה.

שלום שמחון: בין היתר, כי קרו שני דברים אלמנטריים שסוף סוף החקלאים זכו בהם.

שלום שמחון: כתוצאה מהעובדה שהיה שינוי מבני, שלא באמצעות החקלאים, וכתוצאה מהעובדה שהחקלאות עברה מעבודת המשפחה ועבודה עצמית לשימוש בידיים עובדות, קרו שני דברים מרכזיים.

שלום שמחון: אגב, כל בעל עסק עשה אותם מראשית קום המדינה אבל לחקלאי זאת היתה פעם ראשונה הזדמנות לרכוש ידע, לצאת ללמוד, להתפתח, להסתכל קצת מה קורה  בעולם ולהגיד שלשם הוא רוצה להגיע.

שלום שמחון: קרה עוד דבר, שהוא התחיל לנהל את העסק כמו כל עסק כלכלי, מה שלא היה לפני כן.

שלום שמחון: זאת אומרת, העבודה הזרה, שאותה כל כך תוקפים, בעצם גרמה לשני המרכיבים מאוד משמעותיים ביכולת של החקלאית הישראלית להתפתח ולצעוד קדימה למקומות שאף אחד מאיתנו לא היה מאמין שיגיע.

שלום שמחון: זאת נקודה שצריך להבהיר באופן ברור.

שלום שמחון: אני יודע שהחיכוך התמידי בינינו לבין החברה הישראלית, במה שקשור לעובדים זרים ומים, יימשך כל הזמן.

שלום שמחון: אבל זה חיכוך שהוא חלק מקיומה של החקלאות הישראלית.

שלום שמחון: העובדה שהרבה מאוד חקלאים יצאו לרכוש ידע, ויצאו לנהל את המשק ברמות מתקדמות, היא אחד הדברים החשובים ביותר.

שלום שמחון: אני מסתכל על חלק מהאנשים.

שלום שמחון: יש פה אנשים שמנהלים עסקים חובקי עולם.

שלום שמחון: חברת היצוא מספר אחת של מדינת ישראל היא לא בהייטק, לא בתעשייה הביטחונית, לא בתעשיית הטקסטיל וגם לא בתעשיית המכונות.

שלום שמחון: חברת היצוא מספר אחת של מדינת ישראל היא חברה ליצור חקלאות, אגרסקו.

שלום שמחון: זאת החברה עם המחזור הכי גדול ליצוא במשק הישראלי.

שלום שמחון: יש עוד הרבה חברות טובות ביצוא החקלאי אבל אני נותן את הדוגמה כדי להבין את המושגים של מה התפתח מול העיניים, למרות מדיניות ממשלתית מכוונת של התכווצות ולא של התפתחות.

שלום שמחון: זה קרה, בין היתר, בגלל הרבה מאוד אנשים טובים.

שלום שמחון: הנקודה השלישית.

שלום שמחון: בשנים האחרונות מדינת ישראל מייצרת פעם וחצי ממה שהיא צריכה באמת.

שלום שמחון: זה אומר שכמות הייצור במדינת ישראל הוא 150%.

שלום שמחון: 25% יוצא לחוץ לארץ, בעיקר למדינות אירופה.

שלום שמחון: אבל 25% אחרים מיועדים להאכיל הרבה מאוד פיות שהם לא בני העם הישראלי יהודי אלא להאכיל את העם הפלסטינאי.

שלום שמחון: צריך להבין שבשנים האחרונות המשק הישראלי התפתח גם כדי להאכיל את העם הפלסטיני.

שלום שמחון: שערו בנפשכם שלא היינו עושים, העולם היה זועק נוכח העובדה שאנחנו לא עושים את מה שאנחנו צריכים באמת לעשות.

שלום שמחון: זה אומר שיש פה מדינה קטנה עם מעט מאוד מים שמייצרת פעם וחצי ממה שהיא צריכה.

שלום שמחון: אני אומר את הדברים כי דווקא שנת היצוא של השנה האחרונה נחשבת בין היותר טובות שהיו בעשור האחרון.

שלום שמחון: בעיקרון זאת אחת השנים הטובות מאז קום המדינה.

שלום שמחון: אני רוצה שתבין שהיצוא החקלאי במדינת ישראל עשה בשנה האחרונה בית ספר לעמי העולם.

שלום שמחון: אני אומר את זה במושגים הללו כי לפעמים לא מבינים מה זה להתמודד עם מדינה כמו ספרד, שהיא מאוד קרובה לשוק והיא יכולה להסיע את התוצרת שלה במשאיות, ובכל זאת אנחנו גוברים עליה בשוק שלה ומקבלים מחירים כפולים.

שלום שמחון: זה קורה גם בגלל העובדה שיש פה חקלאים מצטיינים וגם בגלל שיש פה מערכת תומכת של מחקר, הדרכה, הגנת הצומח ושירותים וטרינריים בין הטובים בעולם, שמסוגלים לתמוך בחקלאות הישראלית ברמות כאלה שמדינות העולם רוצות אותה יותר ויותר.

שלום שמחון: בלי ספק אנחנו מסוגלים לייצר גם 200% ולהכניס הרבה מאוד דולרים ויורו למדינת ישראל בתנאי ויינתנו התנאים הסבירים.

שלום שמחון: מענקי השקעות הפך להיות משהו שהוא פריבילגיה אם כי בשנה האחרונה חזרנו למציאות שהיתה ב-2002 מבחינת ההשקעות בחקלאות.

שלום שמחון: בגדול, יש יכולת לחקלאות במדינת ישראל, למרות מגבלותיה, בשני תנאים של מים ועובדים, לייצר פי 2 ולהגיע כמעט לכל נקודה בעולם.

שלום שמחון: קורה פה משהו שהוא אבסורד.

שלום שמחון: בממשלה הראשונה שבה כיהנתי כשר חקלאות, אמר שר האוצר דאז, סילבן שלום, כשחזר מכינוס השנתי של האו"ם, שהוא פגש הרבה מאוד מדינות ערביות.

שלום שמחון: שמעון פרס שאל אותו מה הוא הציע להם.

שלום שמחון: הוא אומר: "הצעתי להם חקלאות".

שלום שמחון: שמעון פרס שאל אותו אם יודע שהחקלאות הזאת עולה כסף ושהמחקר וההדרכה שלה עולה כסף.

שלום שמחון: אני אומר את הדברים כי לפעמים  כשאתה פותח את הברז והמים זורמים, זה נראה דבר שהוא מובן מאליו.

שלום שמחון: זה לא דבר מובן מאליו שהשווקים ימשיכו להיות כפי שהם.

שלום שמחון: זה לא מובן מאליו שהפרה הישראלית תמשיך להיות מספר אחת בעולם כל הזמן.

שלום שמחון: בלי מערכת של עוגנים ובלי היכולת לתמוך בחקלאות ובחקלאים אין שום סיבה בעולם שהפרה הישראלית תמשיך להניב את תפוקת החלב הכי גדולה.

שלום שמחון: זה לא יקרה.

שלום שמחון: אנחנו שוקדים בימים אלו על חוק החלב ועדיין ממתינים לקבל את ההערות של המגדלים, מתוך כוונה שהחוק הזה יחוקק כמה שיותר מהר בוועדת הכלכלה על מנת להגן על החקלאות במדינת ישראל.

שלום שמחון: מאחר ולא הצגנו את המצגת עם הנתונים של החקלאות הישראלית, אגיד אותם בגדול.

שלום שמחון: בסופו של דבר החקלאות הישראלית היא ענף כלכלי מהמובילים מהמשק.

שלום שמחון: היא עושה סדר גודל של בין 20 ל-22 מיליארד שקל בשנה, מתוכם כ-1  מיליארד דולר ליצוא, שזה בערך 25% מהסכום שהזכרתי, כמעט בכל הענפים.

שלום שמחון: זה בהחלט דבר שהוא נמצא בקצה של הדברים.

שלום שמחון: אנחנו הכתבנו בשנה הנוכחית מדיניות חקלאית שלוקחת בחשבון את העובדה שכשאנחנו מסתכלים אחורה אנחנו רואים פחות אנשים.

שלום שמחון: לכן, לצד העובדה שהחזרנו את התקציב שהיה ב-2002, במאמצים לא פשוטים, החלטנו ש-40% מתקציב המשרד ילך לטובת נושאים של פיתוח הכפר, כדי לאפשר לכאלו שכבר אינם עוסקים בחקלאות או לכאלו שרוצים לשלב יחד עם החקלאות תיירות חקלאית ויזמויות חקלאיות של עיבוד תוצרת חקלאית ואחרים, את האפשרות לעשות את זה.

שלום שמחון: המדיניות הזאת תהיה בחמש השנים הבאות.

שלום שמחון: זה נכון שמבחינת הכללים הבינלאומיים זה דבר שלא נחשב לסבסוד.

שלום שמחון: אנחנו נשאף להגדיל אותו כל הזמן.

שלום שמחון: בשנה האחרונה הצלחנו להגדיל את מספר העובדים הזרים ב-3,000 עובדים והשלמנו את המכסה שאוישה רק עם 21,000.

שלום שמחון: אני מקווה שבסוף השנה הנוכחית החקלאות תעמוד על 29,000.

שלום שמחון: זה לא מספיק ולכן נדרשת מדיניות ממשלתית שאומרת שבשנים הבאות, אם מדינת ישראל לא רוצה להגדיל את מספר העובדים הזרים בישראל, היא תצטרך להשקיע מאות מיליוני שקלים בטכנולוגיות מתקדמות שחוסכות ידיים עובדות.

שלום שמחון: אין שום אפשרו לרדת מהמספר של ה-,29,000 או 30,000.

שלום שמחון: אפשר להעלות ממנו וגם זאת בתנאי שתהיה השקעה של מאות מיליוני שקלים בטכנולוגיות מתקדמות, ברובוטיקה ובאמצעים שלא עשינו אותם עכשיו.

שלום שמחון: נכון שחלק מהחקלאות כמו בענבי יין, שקדים וזיתים, עבר לטכנולוגיה שכמעט לא מצריכה ידיים עובדות וצריך להגיע לכך גם בענפים אחרים, אבל זה דורש השקעה מאוד גדולה.

שלום שמחון: נושא החמישי הוא נושא המים.

שלום שמחון: אחרי מאמצים מאוד כבדים הגענו להסכם עם החקלאים.

שלום שמחון: אשמח להיות מוזמן לדיון שיתקיים פה בנושא המים, כי לנושא המים יש השלכות יותר רחבות מאשר רק לחקלאות.

שלום שמחון: הגענו להסכם, הממשלה יחד עם החקלאים, יחד עם ארגוני החקלאים, על הסדרת תעריפי המים בעשור הבא, כולל מנת ברזל, שימוש במי קולחין בתשתיות של מים, כך שפחות או יותר העניין הזה הוא עניין מוסדר.

שלום שמחון: אחת הבעיות בהסכם היא, שככל שתעלה כמות מי ההתפלה במדינת ישראל, כך יעלה מחיר המים.

שלום שמחון: מאחר ועבודות התשתית של השבה של מי קולחין לחקלאות, לא נעשות בקצב הראוי.

שלום שמחון: הסבירות היא שמדינת ישראל תילחץ ותצטרך להגדיל את מצאי המים על ידי התפלה.

שלום שמחון: אלה שני כלים שלובים שיכולים ליצור בעיה מאוד כבדה.

שלום שמחון: מצד אחד יכולה להיות בעיה של חוסר מים, אם תהיה שנה נוספת כמו השנה הנוכחית.

שלום שמחון: מצד שני, תיצור פיגור גדול.

שלום שמחון: כפי שזה במזון, גם במים אנחנו מחויבים לדאוג לפלסטינים ולחלק מהירדנים.

שלום שמחון: לכן הסבירות היא שבעוד 10 שנים למדינת ישראל יהיה חוסר אדיר של מים.

שלום שמחון: לכן הדיון שאתה מתעתד לעשות פה הופך להיות קריטי, בעיקר כדי ללחוץ על המערכת הממשלתית להיכנס  לקצב מואץ.

שלום שמחון: המדיניות האחרונה של הממשלה התקיימה בחודש אפריל 2001 בממשלה בראשות אריאל שרון שקיבלה סדרת החלטות, שאם כולה היו מיושמות, חלק גדול מהבעיה לא היה קיים.

שלום שמחון: יחד עם זאת, כמו כל דבר, יש פיגור גם בעניין הזה ואני שמח שהדיון הזה יתקיים פה כי הוא יכול להאיץ בממשלה לקבל החלטות.

שלום שמחון: נושא שישי.

שלום שמחון: צריך לזכור שהחקלאות הישראלית עברה שינוי מאוד גדול.

שלום שמחון: לכן מה שקורה בתוך ההתיישבות הכפרית, או בתוך המרחב הכפרי במדינת ישראל דורש טיפול מאוד יסודי.

שלום שמחון: השינויים המבניים בקיבוצים ובישובים, אבל בעיקר בקיבוצים, לא יוכלו להתממש בלי השקעה ממשלתית כבדה בתשתיות.

שלום שמחון: מצד אחד, צריך לאפשר לחקלאות המתקדמת ולכל אותם אלו שלא עוסקים בחקלאות, להמשיך ולהחזיק מעמד.

שלום שמחון: לכן אני שמח שהממשלה הקימה ועדה משותפת למשרד האוצר, משרד החקלאות ומשרדים נוספים כדי לבחון את ההשקעה בתשתיות בישובים האלה.

שלום שמחון: שתי נקודות נוספות שאני רוצה לגעת בהן זה המחקר וההדרכה.

שלום שמחון: אין שום סיכוי בעולם שחקלאות ישראל תמשיך ותתקדם אם המחקר וההדרכה לא יהיו בראש סולם העדיפויות.

שלום שמחון: אנחנו נמצאים כרגע במציאות שבלי שנשקיע קפיצת מדרגה במחקר החקלאי, אנחנו עשויים לעמוד במקום.

שלום שמחון: עמידה במקום, מבחינתי האישית, היא נסיגה לאחור, לכן נדרשת קפיצת מדרגה.

שלום שמחון: אנחנו מסוגלים לחשוב על היעדים הבאים של החקלאות בכל העולם, בחקלאות מדייקת, בהנדסה גנטית, במזון מהונדס, בקבלת התרופות שלנו דרך הירקות והפירות.

שלום שמחון: אנחנו מסוגלים לעשות הרבה מאוד דברים אם תהיה השקעה במחקר.

שלום שמחון: אנחנו צריכים לתמוך את המחקר גם בהדרכה לחקלאים.

שלום שמחון: אנחנו נמצאים כרגע  במהלך שבו היתה החלטת ממשלה קודמת, שרצתה לצמצם את ההדרכה המקצועית לכדי 30 מדריכים בכל מדינת ישראל.

שלום שמחון: אני מאוד מקווה שבמאמץ גדול נצליח, בחודשים הקרובים, בעזרת ועדת הכלכלה, להוביל מהלך שישנה  את זה שיחזיר את המציאות למה שהיה קודם עם הדרכה שתוכל לממן את עצמה ולהגיע לכל חקלאי.

שלום שמחון: אמרתי שהחקלאים של היום הם חקלאים שרוצים ללמוד יותר מאשר בעבר.

שלום שמחון: הם סבלו מכל שדה הניסויים שהיה בראשית קום המדינה.

שלום שמחון: זה היה שדה ניסויים אחד גדול והיום כל אדם שרוצה לעשות משהו, רוצה שאחוז ההצלחה שלו יהיה גדול.

שלום שמחון: לסיכומם של דברים צריך להגיד שני דברים שהם מאוד משמעותיים.

שלום שמחון: לחקלאות הישראלית יש תפקיד מרכזי בשמירה על השטחים הפתוחים.

שלום שמחון: אין מדינה בעולם שיכולה להתקיים ללא השמירה על השטחים הפתוחים.

שלום שמחון: זה תפקיד כבד מאוד, קשה מאוד והוא חלק מהנושא האקולוגי במדינת ישראל והוא עולה כסף.

שלום שמחון: הסיכוי להרוויח על ידי עיבוד של 20,000-30,000 דונם של גידולי שדה, הוא כמעט קלוש.

שלום שמחון: לכן מדינת ישראל תידרש למצוא מודל שיאפשר תמיכה בחקלאות בשטחים הפתוחים.

שלום שמחון: זה נושא כבד והייתי שמח אם גם הוא יועלה לדיון בוועדה.

שלום שמחון: אנחנו יכולים למצוא את מדינת ישראל עם שדות בור גדולים ועם בעיות אקולוגיות קשות מאוד שלא נצליח להתמודד איתן.

שלום שמחון: מודלים הסוג הזה קיימים בכל המקומות בעולם.

שלום שמחון: עלויות עיבוד שטחים כאלה ידועות.

שלום שמחון: אני חושב שזה דבר שהוא מחויב המציאות.

שלום שמחון: זה חלק מהתמיכה שגם תהיה מקובלת על ארגון הסחר  העולמי.

שלום שמחון: בשנה האחרונה עשינו שינוי במועצת הצמחים, מתוך כוונה לעשות שני דברים מרכזיים.

שלום שמחון: גם החוק הזה יגיע לוועדת הכלכלה.

שלום שמחון: אנחנו נשמח, אם אדוני היושב ראש יאפשר לנו, להעביר את החוק בקריאה שניה ושלישית, לפני היציאה לפגרת הקיץ.

שלום שמחון: עשינו שני דברים מרכזיים.

שלום שמחון: אחד, אנחנו מקטינים את ההיטלים שישולמו על ידי החקלאים בקנה מידה גדול החל מהשנה הבאה.

שלום שמחון: הדבר השני,  אנחנו מחזירים את הסמכויות ממשרד החקלאות בחזרה למגדלים.

שלום שמחון: בראשית החודש הבא נעמוד במצב שבו ייבחרו נציגי המגדלים.

שלום שמחון: הם רק לא יוכלו לתפקד אם החוק לא יעבור בקריאה שניה ושלישית, אחרי שהוא יעבור בקריאה ראשונה בממשלה.

שלום שמחון: אנחנו נשמח אם אדוני יסייע בידינו כדי שהחברים שנמצאים פה יוכלו להוציא את האנרגיה שלהם במקום שהם צריכים להוציא אותה.

שלום שמחון: הדבר האחרון, החקלאות הערבית המסורתית.

שלום שמחון: אנחנו מקיימים 3 תכניות ממוקדות לפיתוח החקלאות במגזר הערבי, הבדואי והדרוזי.

שלום שמחון: אנחנו חושבים שיש לנו פיגור של שנים בפיתוח החקלאות במגזרים האלו ואנחנו מאמץ גדול להשקיע את המיטב ואת כל היכולות שלנו בפיתוח החקלאות במגזרים הללו, גם בתשתיות וגם בכניסה למשקים מודרניים מתקדמים.

שלום שמחון: אנחנו עושים את זה גם בנגב, גם בגליל וגם במרכז הארץ ונותנים שם עידוד מיוחד.

שלום שמחון: לסיום אני רוצה לומר את אחד האבסורדים שקיימים במשרד החקלאות והם לא קיימים במקומות אחרים והם לא באשמתנו.

שלום שמחון: בסופו של דבר, חקלאי במרכז הארץ שמגדל פרחים ירקות או כל גידול אחר, לא שונה במהות ממגדל בפריפריה.

שלום שמחון: המדיניות הממשלתית, נכון לרגע זה, שמרכז הארץ, נכון לרגע זה, הוא נטול מענקים.

שלום שמחון: המדינה יכולה להרשות לעצמה לעודד את הפריפריה אבל היא לא חייבת לעשות את זה על חשבון אחרים.

שלום שמחון: נוצרים אבסורדים שהם כמעט בלתי סבירים בין מגדלים בפריפריה לבין מגדלים במרכז הארץ.

שלום שמחון: אני אשמח אם גם בעניין הזה ועדת הכלכלה תיתן את דעתה כדי ללחוץ על המערכת הממשלתית לאפשר לנו לעודד גם את החקלאות במרכז הארץ כיוון שיכולה להיות לנו בעיה גדולה  אם מרכז הארץ יהפוך להיות בטון.

שלום שמחון: חשוב למדינת ישראל שיהיו ריאות ירוקות.

שלום שמחון: אני מודה לך שאפשרת לי להציג את היעדים של המשרד.

שלום שמחון: אשמח שתפתח את הדיון.

משה כחלון: תודה רבה אדוני השר.

משה כחלון: כמובן שמשרד החקלאות יכול להמשיך ולראות בוועדת הכלכלה בעל ברית לנושאים של המשרד ושל החקלאים.

משה כחלון: אתה זוכר שגם היינו שותפים מלאים לתגבור של העובדים הזרים.

משה כחלון: רצינו 5,000 אבל 3,000 זה גם טוב.

משה כחלון: אחרי שלקחו אותי לסיור בעמק בית שאן והכניסו אותי ל-5 דקות לחממה, הבנתי למה צריכים תאילנדים.

משה כחלון: אתם יכולים לראות בנו בעלי ברית גם להמשך.

משה כחלון: אנחנו נפתח את הדיון.

2262: אני רוצה להעלות שני נושאים.

2262: כל מילה של השר היא מאה אחוז.

2262: אני רוצה להעלות בפניך, אדוני השר, שני דברים.

2262: אמרתי את זה היום בהזדמנות אחרת.

2262: עם כל הכבוד למדינת ישראל ולעם היהודי ולמוח היהודי, החליטו לפני כמה שנים שאנחנו הולכים להתפלה של 450 מיליון קוב מים.

2262: ראיתי את ההחלטה הזאת לפני 4 שנים.

2262: עד שהתחילו ועד שעשו, הקימו מפעל אחד באשקלון, הוא הכי גדול בעולם.

2262: כל יום הוא מכניס 350-400 אלף קוב של מקורות.

2262: זאת הצלחה יוצאת מהכלל.

2262: מדינת ישראל לא נתנה גרוש וחצי.

2262: לא צריך את הטובות של האוצר ולא של מבקר האוצר.

2262: אנשים פרטיים וחברות מחוץ לארץ גייסו את הכסף, קרוב למיליארד דולר.

2262: יש הסכם עם המדינה על 25 שנה, יש מחיר קבוע וזה עובד.

2262: עכשיו מתחילים לבנות את השני בחדרה.

2262: מה אומרים לי יודעי דבר?

2262: זה יהיה 200,000 אולי נגיע ל-300,000.

2262: השר, בצדק, אמר שאם יהיו מים תהיה חקלאות, לא יהיו מים, לא תהיה חקלאות.

2262: מה עשו החקלאים?

2262: בשום מדינה זה לא קרה.

2262: מהמיליארד קוב מים שהחקלאות היתה צורכת, היא צורכת היום 400 מיליון ו-600 מיליון אלה מים מושבים.

2262: כבר שנים שהחקלאים מבקשים תקציבים לעשות את מפעלי הביוב האלה למים מושבים.

2262: אבל יש זמן, עוד שנה ועוד שנה.

2262: יכולנו היום לעמוד עם עוד 200-300 מיליון קוב מים.

2262: מצד שני, אתה נותן גם שירות לציבור, זה לא הולך לים.

2262: אם החקלאות לא היתה לוקחת את המים האלה, בהרבה חופים בארץ לא היו יכולים להתרחץ כי היו שופכים את המים האלה לים.

2262: זה דבר אחד שרציתי להעלות למודעות של המים.

2262: הדבר השני, יש כאן סקנדל, יש כאן משהו איום ונורא, אנטי דמוקרטיה.

2262: השר הסביר לגבי הפועלים התאילנדים.

2262: הרי צריך לעשות צרות לחקלאים.

2262: הקימו מנהלת.

2262: פסקי הדין זה מנהלתי, אין ערעור ואין שום דבר.

2262: אין שיקול דעת ואין כלום.

2262: במקרי רצח ואונס יש ערעורים ומופיעים עורכי דין.

2262: החקלאים - יוק.

2262: באים לחקלאי, חיפשו ומצאו שהוא לא היה חתום על חוזה העבודה עם התאילנדי, קיבל קנס 5,000 שקל.

2262: התאילנדים אוכלים על הארץ.

2262: אתה שם שולחן, הם מוציאים את השולחן.

2262: באה המשטרה המהוללת, אתם נותנים לאנשים לאכול על הרצפה?

2262: 5,000 שקל.

קריאה: כפול מספר העובדים.

2262: הגיעו לחדר ופתאום הם אומרים שחסר שקע.

2262: מה?

2262: לתאילנדי לא יהיה תקע כדי להרתיח מים חמים?

2262: 5,000 שקל.

2262: צריך לסדר להם מטבח.

2262: אומרים למה מסביב עשיתם נירוסטה במקום חרסינה?

משה כחלון: איך מטפלים?

משה כחלון: בזמנו שוחחתי עם אפרים כהן והוא אומר לי שזה ישתנה בימים הקרובים והוועדה עובדת על זה.

2262: בחוצפתי צלצלתי לשר המשפטים.

2262: דיברתי איתו על זה ועל הגניבות.

2262: אני מבקש ממך שתיפגש איתו.

2262: הוא עלה על שני הדברים האלה ואמר שזה לא יכול להישאר כך ומוכרחים לשנות את החוק.

2262: לדעתי, יש לך עכשיו את הזדמנות לשבת עם שר המשפטים, אני בטוח שהוא ילך לקראתך.

רוברט אילטוב: לגבי העובדים הזרים דנו פה בוועדה ואני מבין שהשר התערב ועלתה כמות הפועלים.

רוברט אילטוב: אני חושב שעדיין חסרים בין 15% ל-20% ידיים עובדות.

רוברט אילטוב: צריך להגדיל בעוד 6,000 איש.

רוברט אילטוב: זה דבר שהוא מתחייב כי אנשים סובלים והתוצרת הולכת לטמיון מפני שאין מספיק ידיים עובדים.

רוברט אילטוב: אנחנו צריכים למצוא את הפיתרון.

רוברט אילטוב: אולי לא לעזור, אבל לא להפריע.

רוברט אילטוב: שהממשלה והמוסדות לא יפריעו.

רוברט אילטוב: לדוגמה, כל חוות הבודדים שהמדינה הביאה אותם והיום לא נותנים להם לחיות.

רוברט אילטוב: אומרים להם שהם לא זכו במכרז ועליהם לעזוב, אבל הם כבר 10-15 שנה במקום.

רוברט אילטוב: יש המון כשלים שצריך לבדוק ולבחון.

רוברט אילטוב: אתם החקלאים יש לכם ה כתובת ואתם יכולים לפנות אלינו.

רוברט אילטוב: אנחנו לא אנשי מקצוע ולא חקלאים ואנחנו צריכים לדעת המידע.

רוברט אילטוב: אני לא חושב שצריך להגדיל את מספר החקלאים.

רוברט אילטוב: אני חושב שיש מספיק חקלאים.

רוברט אילטוב: צריך לשמר את זה ולעזור להם.

שמואל דוד: אנחנו נמצאים כאן בשם כמה רועים מהציבור הבדואי בנגב, שאלתנו איך מתכוון השר להתנהג ביחס לשאלה שעלתה הן בציבור והן בבתי המשפט.

שמואל דוד: אנחנו רוצים להגיע שיהיה דיאלוג רצוף עם המשרד, שתהיה אפשרות לפתור בעיות של שטחי מרעה, של קידום הענף לכיוון של דירים וזנים משובחים יותר.

שמואל דוד: אנחנו רוצים לדעת מה בדעתך לעשות.

שלום שמחון: על כך תענה מנכ"לית המשרד.

אברהם דניאל: מתשובת השר הבנתי למה רוצים להרוג את החקלאות.

אברהם דניאל: הוא אמר שאנחנו מייצרים יותר מידי בהשוואה לאוכלוסיה.

אברהם דניאל: לכן זאת הסיבה שהממשלה רוצה, כנראה, לחסל את החקלאות.

שלום שמחון: זה לא מה שאני אמרתי.

אברהם דניאל: שלום, הרצית יפה מאוד, רק אני לא מבין איך אתה לא מצליח לשכנע את הממשלה?

אברהם דניאל: הרי אתה יושב שם.

אברהם דניאל: חמור הדבר שאתה לא מצליח לשכנע את הממשלה.

אברהם דניאל: חבל שאתה לא מצליח לשכנע את הממשלה.

אברהם דניאל: דבר שני, נושא האפלייה.

אברהם דניאל: נגעת בזה גם בנושא ההשקעות וגם בנושא חלוקת העובדים.

אברהם דניאל: לדוגמה, כרגע דיברתם על תוספת של 3,000 עובדים.

אברהם דניאל: זאת אחיזת עיניים.

אברהם דניאל: בואו נשים את הדברים על השולחן ונבדוק מה נעשה.

אברהם דניאל: החלטת הממשלה אמרה שנעשה הפרדה בין הפריפריה למרכז כי הפריפריה מרוחקים מהמרכז ולא יכולים לקלוט את הישראלים ולכן ניתן להם.

אברהם דניאל: מה ההעדפה?

אברהם דניאל: כל מעסיק יהיה חייב לקלוט עובד ישראלי בתמורה לעובד זר.

אברהם דניאל: בפריפריה פטרו אותם מהעניין הזה.

אברהם דניאל: אני אתן לכם דוגמה למה כולם שווים: מגדל שגר בעולש מקבל כל בוקר עובדים ישראלים מכפר תמרה, כבול וכל האזור הצפוני.

אברהם דניאל: לוקח שעה וחצי להגיע למשק שלו.

אברהם דניאל: מדימונה לערבה לוקח שעה.

אברהם דניאל: תסביר לי את ההבדל.

אברהם דניאל: אני מנסה לומר לכם שההתניה זה דבר חמור שלא ניתן ליישם אותו.

אברהם דניאל: אם הממשלה חושבת שישראלים יכולים מעוניינים בחקלאות, עליה לעשות מעשה.

אברהם דניאל: סיסמא זה לא עוזר.

איברהים אבו כף: אני רוצה לדבר בקשר למים בחקלאות בנגב.

איברהים אבו כף: במשרד החקלאות בבאר עושים אפליה.

איברהים אבו כף: לעדר שלי נותנים מים לשלושה חודשים חד פעמי.

איברהים אבו כף: אצל חברינו היהודים נותנים לשנה שלמה.

איברהים אבו כף: לגבי המרעה אותו דבר.

משה כחלון: זה רק בדואים ויהודים או שזה סוגים של מרעה?

אברהים אבו כף: זה רק בדואים ויהודים.

משה כחלון: ואם לבדואי יש שם של יהודי?

אברהים אבו כף: אז נותנים לו.

אברהים אבו כף: היהודים משלמים 1.2 שקל לקוב לחקלאי אנחנו משלמים 5 שקלים.

אברהים אבו כף: .

אברהים אבו כף: שנתיים אני מבקש את זה ממשרד החקלאות ולא נותנים לי את זה.

איתן בן דוד: אני רוצה לברך אותך על משפט הפתיחה שבו הגדרת את החקלאות הישראלית כעניין עסקי וכעניין לאומי.

איתן בן דוד: אני רוצה להתייחס גם להשוואה שנעשתה בין המדינות המפותחות לבין המדינות המתפתחות.

איתן בן דוד: אני שמח שאנחנו מוגדרים כחקלאות עם הרבה בעיות אבל ששייכת למדינות המתפתחות.

איתן בן דוד: הנכס מספר אחד של החקלאות במדינות המתפתחות זה הפטור מההגבלים העסקיים.

איתן בן דוד: זה משהו שתה אחראי עליו ואותו צריך לבסס ולשמור מכל משמר.

איתן בן דוד: דיברו כאן על השקעות ועל איך שההשקעות הממשלתיות יורדות ומה קורה בעולם המערבי.

איתן בן דוד: בעולם המערבי רוב הבעלות על הקרקע היא בעלות פרטית.

איתן בן דוד: החקלאים מצליחים למנף, באמצעות משכון הקרקעות, מנופים פיננסים לביצוע השקעות.

איתן בן דוד: כאן מרבית האדמה היא בכלל בבעלות המנהל.

איתן בן דוד: אנחנו יושבים על חוזים קצרים ולא מסוגלים להשתמש במכשיר הזה לצורך מינוף פיננסי.

שלום שמחון: זה מופיע בדוח המחקר של הכנסת.

איתן בן דוד: הדבר השלישי.

איתן בן דוד: יש לנו חקלאות מפוארת בתחום ההדרכה, היצוא וכדומה אבל יש לנו את אחת החולשות הגדולות בעולם המערבי בהגשת המוצר לצרכן הסופי.

איתן בן דוד: יש לנו תשתית רעועה בצורה בלתי רגילה בכל החוליה הסיטונית.

איתן בן דוד: על כך הצרכנים והחקלאים במדינת ישראל, רק בנושא פירות וירקות, כתוצאה מאי טיפול בכשל שוק הזה, מפסידים מיליארד שקל בשנה.

איתן בן דוד: הדבר הרביעי זה חוק ההסדרים.

איתן בן דוד: חייבים להעיף אותו מכל הטיפול שלו בנושאים החקלאיים.

איתן בן דוד: רק ב-1972 חוקק בוועדה הזאת חוק מועצת הפירות, לאחר 3 שנות דיונים ולאחר 32 דיונים.

איתן בן דוד: ובאבחת חרב, בשנת 2003 או 2004, במסגרת חוק ההסדרים, החוק הזה נמחק.

איתן בן דוד: אני חושב שפה צריך להיות סטופר גדול.

לאה ורון: זה נושא מאוד גדול בכנסת וניהלו עליו מלחמות, וחבל שתשחית עליו את הזמן.

איתן בן דוד: אבל זה אחד האיומים על החקלאות הישראלית.

איתן בן דוד: אם דרך חוק ההסדרים הצליחו להעביר כאלה מחטפים ולהרוס תשתיות שנבנו ונהרגו במשך עשרות שנים, זה האיום מספר אחד על החקלאות הישראלית.

איתן בן דוד: הדבר החמישי זה מרכז הארץ.

איתן בן דוד: במרכז הארץ יש בהחלט יש אפליה לרעה של ניהול החקלאות.

איתן בן דוד: יש העדפה של הפריפריה, וכולנו בעד זה, גם אנשי המרכז.

איתן בן דוד: חייבת להיות מדיניות מסודרת שמגדירה יעדים לאיפה לוקחים את החקלאות במרכז הארץ.

איתן בן דוד: לא להוביל את האנשים לפשיטת רגל ויציאה החוצה.

איתן בן דוד: דבר נוסף.

איתן בן דוד: מכרנו את תנובה.

איתן בן דוד: הרפתנים נכנסו לחששות גדולים מאוד בקשר לעתידם, ובצדק רב.

איתן בן דוד: אנחנו כרגע בעיצובו של חוק החלב.

איתן בן דוד: האוצר בוחש ומחליש את הזיקה בין היצור המקומי לבין היבוא.

איתן בן דוד: מחליש מאוד את הענף הזה.

איתן בן דוד: הבקשה שלי היא לשמור על הרפתנים.

יעל שאלתיאלי: הנושא של עדרי הצאן הוא נושא מרכזי מאוד בתכנית העבודה שלנו.

יעל שאלתיאלי: מכיוון שפיתרון במרעה לא יהיה, אנחנו מדברים על תכנית כוללת לעדרי הבדואים.

יעל שאלתיאלי: תכנית של אינטיסיפקציה של הענף, גידול במזון מוגש מצד אחד, ושימוש בכבשים ולדניות שייכנסו למשק.

יעל שאלתיאלי: אנחנו מדברים היום על שטח שאותר כבר בדרום, כניסה לפיילוט מלווה על ידי שירות ההדרכה והמקצוע, על ידי מכון וולקני.

יעל שאלתיאלי: הנושא הזה סדור מאוד וייתן פיתרון לא מחר בבוקר אבל תוך תקופה קצרה.

יעל שאלתיאלי: הוא גם מגובה בתקציבים.

משה כחלון: מה לגבי מחירי המים?

יעל שאלתיאלי: הבוקר השר הנחה אותי להקים ועדה.

יעל שאלתיאלי: הנושא של מחירי המים הוא תופעה באגודות המים הפרטיות במגזר הלא יהודי.

משה כחלון: אז זה לא משהו מכוון?

יעל שאלתיאלי: לא.

משה כחלון: אתם קונים מאותו מקור?

איברהים אבו כיף: כן.

קריאה: תעריפי המים נקבעים על ידי המדינה בתקנות שהכנסת קבעה.

קריאה: התעריפים לבדואים הם אותם תעריפים כמו למגזר היהודי.

קריאה: הבעיה היא שהם צורכים את המים דרך ספקי משנה ולכן הם משלמים להם תוספות.

קריאה: תעריף ג' זה 1.70 שקל ולא 5 שקלים.

יעל שאלתיאלי: בכל מקרה, הנושא הזה ייבדק ואנחנו נוכל לעדכן אותך בתוצאות של הבדיקה.

שר החקלאות ופיתוח הכפר: אמרתי להם היום שאם הייתי צריך לשלם 5 שקלים לכל החקלאות, הייתי סוגר אותה באותו יום.

איברהים אבו כיף: אז ימותו לנו הכבשים, אדוני השר.

משה כחלון: תודה רבה לכולם.

משה כחלון: הישיבה נעולה.