ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 252, 2007-05-15 10:00

משה כחלון: איך החוק יכול לבדוק שלא הסרדינים יקבלו 5 שנים אלא הכרישים?

יפעת רווה: עצם זה שנאמר שזה לצרכי מסחר זה כבר לא סרדינים.

יפעת רווה: אם הוא עושה את זה בהיקף מסחרי הוא לא סרדין, וזה החסם הכי טוב.

יפעת רווה: אם הוא עושה את זה בהיקף מסחרי קטן, עדיין יש הצדקה להעמיד אותו לדין אבל זה יבוא לידי ביטוי ברמת הענישה.

יפעת רווה: בית המשפט לא יעניש מישהו שעשה 10 עותקים מפרים כמו חבורה שיש לה מפעל לזיופים.

משה כחלון: יש הערות לסעיף הזה?

אייל שגיא: אני בשם מייקרוסופט.

אייל שגיא: מבחינת חומרת העונשים, חמש השנים האלה הם על הנייר בלבד.

אייל שגיא: אני חושב שרמת הענישה נמוכה.

אייל שגיא: במקרים רבים היא היתה אמורה לעלות.

אייל שגיא: במקרה של ה-9 חודשים היתה הפצה.

אייל שגיא: זה שכתוב פה 5 שנים, לא צריך להתרגש מזה.

אייל שגיא: בתי המשפט לא מגיעים לרף הזה וגם לא מתקרבים אפילו לנצל את התקרה.

משה כחלון: אם הייתי שאותו אדם שמתעשר מזה יישב 5 שנים, הייתי.

אייל שגיא: אני הפרקליטות גירדו בפדחתם וניסו לחשוב על מקרה אחד והגיעו למסקנה שאולי מישהו קיבל 9 חודשים אחרי שהיה בהפרות כמה וכמה פעמים.

אייל שגיא: ה-5 שנים האלה הם על הנייר לגמרי.

אייל שגיא: זה נדיר מאוד מאוד, אולי מקבלים על תנאי, אולי מקבלים עבודות שירות.

אייל שגיא: אני חושב שרמת הענישה נמוכה.

אייל שגיא: במקרים רבים היא היתה אמורה לעלות.

אייל שגיא: במקרה של ה-9 חודשים זה הפצה של עשרות אלפי עותקים של ספר.

אייל שגיא: אבל זה יותר טוב מכלום.

אייל שגיא: זה שכתוב פה 5 שנים וזה נראה הרבה, לא צריך להתרשם מזה.

אייל שגיא: בתי המשפט לא מגיעים לרף הזה, וגם לא מתקרבים אפילו לנצל את התקרה פה.

משה כחלון: אם הייתי יודע שאותו אדם שעושה את העושר יקבל 5 שנים, הייתי מעלה ל-15.

משה כחלון: אני יודע מה שיקרה.

משה כחלון: אותו עולה חדש, שמחפש פרנסה והוא מפעיל את המכונה, מלבישים עליו את התיק והוא יושב בכלא.

אייל שגיא: ממש לא.

אייל שגיא: מבחינת ההערות של איגוד האינטרנט השאלה היא תיאורטית לגמרי.

אייל שגיא: הסכמי התוכנה לא חלים על המפיצים אלא רק על המשתמש.

אייל שגיא: את ההערות האלה אני בכלל לא מבין.

אייל שגיא: לגבי הסיטואציה של בעל עסק שעושה עותקים ומשתמש בהם לעצמו.

אייל שגיא: עמית אמר שמקרה הקיצוני זה עותק שקנה 10 עותקים, יש לו 20 מחשבים, והוא עשה 10 עותקים נוספים.

אייל שגיא: זה לא המקרה הקיצוני.

אייל שגיא: המקרה הקיצוני היותר נפוץ זה בעל עסק שאין לו שום עותק ושהוא עשה 20 או 30 עותקים.

אייל שגיא: במקרה הזה אין לי הסכם רישוי של תוכנה, האדם הזה לא חתם איתי על הסכם.

אייל שגיא: הוא לקח עותק מפר ועשה כמה עותקים שעשה.

אייל שגיא: אני לא יודע על קיומו.

אייל שגיא: ההבדל בין תוכנה לעומת תקליט הוא שעותקים של תוכנה אתה צריך לעצמך.

אייל שגיא: אף אחד לא צריך 10 עותקים של תקליט לשימוש עצמי.

אייל שגיא: מבחינת התוצאה הכלכלית, שכאדם לא קנה 20 עותקים, זה כאילו הפיץ אותם ב-20 עותקים למישהו אחר.

אייל שגיא: הוא חסך את הכסף הזה.

אייל שגיא: לכן הצענו למשרד המשפטים, שאני יודע שדעתו לא נוחה מההפללה לשימוש עצמי, זה לעשות סף.

אייל שגיא: לא כל אחזקה של עותק מפר אלא, למשל, אם נסתכל בסעיף 63ב3 שבה כתוב: "מחזיק עותק מפר של יצירה לשם מסחר", אפשר לכתוב שאחזקה של 20 עותקים מפרים לשם עסק, היא כמו לשם מסחר.

משה כחלון: זה תלוי בסוג העסק.

משה כחלון: אם אתה דוכן פלאפל, אז גם 3 עותקים.

אייל שגיא: במקום לבוא עם עמדה טוטאלית ולומר כל אחזקה של עותק מפר לשימוש עצמי היא פלילית, אנחנו מבינים את החששות ולכן אנחנו מציעים פשרה.

אייל פרייס: אני מבקש להתייחס להצעתו של משרד המשפטים לבטל את העבירה של ביצוע פומבי כעבירה פלילית.

אייל פרייס: מדובר בביטול של סעיף שקיים בחוק מאז קום המדינה.

אייל פרייס: מדובר בסעיף שמקובל במדינות העולם.

אייל פרייס: הסעיף הרלוונטי שקיים נמצא בפקודה.

אייל פרייס: סעיף 3(1)(ב) קיים מאז קום המדינה.

אייל פרייס: הוא קיים באנגליה, בגרמניה, לא ברור לנו מדוע מבקשים לבטל.

אייל פרייס: חברי אמר שרוצים להילחם בהפצה של עותקים.

אייל פרייס: היום אנחנו נמצאים בעולם חדש אנחנו לא נמצאים בחוק של 1911 ולכן הצורך בהשארת העבירה הזאת הוא חזק יותר.

אייל פרייס: אנחנו נמצאים היום בעולם הדיגיטאלי, בעולם האינטרנט, עולם שבו אנשים מפיצים את היצירות או משמיעים אותם באינטרנט.

אייל פרייס: אם אנחנו נקבע פה אבחנה שזה מה שקובע החוק המוצע, בין הפצה של עותקים שהיא אסורה ומהווה אישום פלילי, לבין איסור על ביצוע פומבי שהוא מותר, אפשר יהיה לעקוף את האיסור הפלילי באופן טכני.

אייל פרייס: איך נעקוף באופן טכני?

אייל פרייס: במקום להפיץ את היצירה באינטרנט באופן שמאפשר לך להוריד עותק למחשב שלך, אתה רק תשמיע את זה באינטרנט.

אייל פרייס: הנה ייווצר מצב שבו אדם מבצע את הדברים בהיקף מסחרי, בכוונה, הוכחת אצלו את יסוד הכוונה והזדון אצלו, יהיה פטור מסנקציה פלילית.

אייל פרייס: לכן אדוני אנחנו סבורים שחייבים להשאיר את האיסור על ביצוע פומבי ועל שידור כסנקציה פלילית.

אייל פרייס: לגבי האכיפה.

אייל פרייס: נכון שמרבית התיקים שהוגשו עד היום, ולא היו במישור האינטרנט, הוגשו במישור האזרחי ולא הפלילי והמישור הפלילי נשמר לסיטואציות מאוד לא קונבנציונליות.

אייל פרייס: לא מדובר בעולה או אדם שהחליק.

אייל פרייס: מדובר באנשים שמנהלים עסקם פיראטיים להפצה של עותקים בהיקף מסחרי.

אייל פרייס: אנחנו מדברים פה על גורמים מפוקפקים שמתעסקים בעניין הזה, כאשר הדבר הזה מהווה חלק משרשרת רחבה יותר של עבירות, כמו עבירות מיסוי, עבירות של הברחה וכדומה.

אייל פרייס: כמובן שאת חברות התקליטים מעניינת הנגזרת של הפרת זכויות היוצרים.

משה כחלון: לגבי הסעיף שהוסר.

משה כחלון: איפה זה יכול לשמש פירצה?

משה כחלון: זה הדבר היחיד שאני לא שלם איתו, אחרת היינו מאשרים את הסעיף.

עמית אשכנזי: מי שמפיץ באינטרנט עותקים מפרים, ואם מישהו עושה את זה לצורך מסחרי, זה בוודאי ובוודאי.

עמית אשכנזי: לדעתנו זה צריך להיכנס לסעיף ההפצה, העבירה הפלילית הקיימת.

עמית אשכנזי: בוא נעשה אבחנה בין ביצוע פומבי באינטרנט כי כאן אנחנו מכירים הרבה מאוד תופעות שאני לא יודע אם אנחנו מנסים לנהל נגדם הליכים אזרחיים לפני שמדברים על פלילים.

עמית אשכנזי: אני לא יודע מה ההשפעה שלהם על אינטרסים מוגנים אחרים.

עמית אשכנזי: היום לכל אחד יש בלוג, כל אחד מצלם עצמו באינטרנט, וזאת דרך שמתפתחת.

עמית אשכנזי: יכול להיות שבחלק מהמקרים יש תכנים מפרים ויכול להיות שלא.

עמית אשכנזי: אני לא בטוח שאתה רוצה ששוטר יכנס למישהו ויתחיל לתפוס אותו כי יש כזאת עבירה פלילית.

עמית אשכנזי: אני גם לא יודע אם אנחנו רוצים מכתבי התראה כאלה.

משה כחלון: האם החששות שלו נכונים?

משה כחלון: עורך דין פרייס אמר שההסרה של הסעיף במקור יכולה לגרום לכך שאנשים ינצלו את ההשמעה הפומבית ובכך יעקפו את האיסור הפלילי של הפצה.

עמית אשכנזי: אני שוב אומר.

עמית אשכנזי: מדובר בעבירות פליליות.

עמית אשכנזי: כשבאים לעבירה פלילית צריך לבדוק אחד לאחד את התקיימות יסודות העבירה.

עמית אשכנזי: יש עיקרון החוקיות, העבירה צריכה להיות ברורה.

עמית אשכנזי: אני לא רואה איך סעיף שקיים בחוק מאז 1924, מישהו עכשיו יעשה לו פרשנות לצורך הפצת עותקים באינטרנט, כשיש לנו סעיף הפצה משמעותי.

עמית אשכנזי: אם תהיה כזאת תופעה של פליליות אנחנו לא נהסס.

אייל פרייס: כשם שחברי הביע את החשש מפני היטפלות לגורמים קטנים באינטרנט.

אייל פרייס: כאשר מישהו מוציא לשון הרע בבלוג באינטרנט, הדבר הזה מהווה לשון הרע ולא אמרו שבגלל שקיים חשש שמא מישהו יוציא לשון הרע בבלוג, אז נכתוב שאין לשון הרע.

אייל פרייס: לא, זה לשון הרע.

אייל פרייס: כשאתה מגיע לשלב האכיפה אתה בודק את הסבירות, האם ראוי או ראוי להגיש כתב אישום.

אייל פרייס: לא אומרים מלכתחילה שאין לשון הרע.

אייל פרייס: היסוד הוא שיש לשון הרע.

אייל פרייס: צריך לזכור שביצוע פומבי ומכירה של עותקים אלה שתי הדרכים המרכזיות להפיץ את היצירה.

אייל פרייס: מבחינה משפטית אלה שני דברים שונים.

אייל פרייס: זה העתקה וזה הפצה בפומבי.

אייל פרייס: מה ההבדל בין למכור 100 עותקים כעותקים, לבין מצב שאני מקרין את זה בפני 1,000 אנשים?

אייל פרייס: מבינת המחוקק, מדובר בדיוק באותו סוג של שימוש מאסיבי פומבי ביצירה ללא רשות.

ירמי קדושי: גם ברדיו ובהרבה מקומות משמיעים יצירות.

ירמי קדושי: יש אנשים שעושים זאת לשם יחסי ציבור.

ירמי קדושי: אתה לא מרוויח מזה כסף.

ירמי קדושי: מי שעושה את זה בצורה מסחרית עושה זאת כדי להרוויח כסף.

אייל פרייס: קדושי מחזק את מה שאני אומר.

אייל פרייס: באותם מקרים שבהם מדובר בעניין מסחרי, כאשר הוכחה כוונה והוכחה ידיעה.

אייל פרייס: אין לנו בעיה עם אלה שמשדרים, הבעיה שלנו היא בפיראטיות באינטרנט.

אייל פרייס: אנשים שמתחבאים מאחורי שרתים שנמצאים בחוץ לארץ.

אייל פרייס: לגורמי פשיעה הרבה יותר נוח להיכנס לתחום הפיראטיות רחוק מהעין הציבורי.

עמית אשכנזי: אין ויכוח בינינו.

עמית אשכנזי: צריך להילחם בהפצה של עותקים פיראטיים באינטרנט.

עמית אשכנזי: במידה שזה בהיקפים שמתאימים לאכיפה פלילית, צריך גם שהמדינה תאכוף את זה.

עמית אשכנזי: אין ויכוח.

עמית אשכנזי: אנחנו טוענים שהסעיף זה, ובוודאי לא הסעיף המיושן מ-1911 הוא התרופה.

אייל פרייס: אני הצעתי את הנוסח המודרני איך זה צריך להראות כפי שזה מופיע באנגליה.

אייל פרייס: לא יתכן שבהליך פלילי יעמדו שני נאשמים.

אייל פרייס: אחד אפשר לעשות הורדה למחשבים של המשתמש והשני היה צריך לעשות את הקליק שבו יש "סטרימינג".

אייל פרייס: את האחד ירשיעו ואת השני יזכו, כאשר יש אותו מספר כניסות לאתרים שלהם, אותה פגיעה בבעל זכות היוצרים, אותה כוונה ואותה פיראטיות.

ימין מסיקה: אני מבקש לא להטעות.

ימין מסיקה: לא מדובר ב"הורדה", מדובר בהשמעה פומבית.

ימין מסיקה: לא מדובר ב"סטרימינג" אלא רק בהשמעה פומבית.

ימין מסיקה: מדובר באינטרנט כדי שאנשים יוכלו לשמוע בלבד.

ימין מסיקה: עם זאת הורדה, זאת עבירה.

ימין מסיקה: אני מבקש לא להטעות.

אייל פרייס: אני לא מטעה.

ימין מסיקה: לא בגלל שיש לכם פחדים מכך שאנשים יעשו עבירות כאלה ואחרות, אתם תמנעו מאזרחים ליהנות מהאפשרות הזאת שיוכלו - - -

אייל פרייס: הסעיף הזה לא מטפל באזרחים אלא בפיראטים.

אייל פרייס: אני חושב שאתה מתבלבל.

ימין מסיקה: אני דבר על האזרחים שרוצים ליהנות מהאפשרות לזכות בהשמעה פומבית באינטרנט.

ימין מסיקה: אתה מנסה למנוע את זה כי לך יש אינטרס.

הדס פלד: לגבי הסעיף זה.

הדס פלד: למרות שעורך דין פרייס אמר שזה לא יחול של שידורים ברדיו ובטלוויזיה, עדיין הנזק בהשארת סעיף כזה בספר החוקים גם לגבי האינטרנט, הוא נזק רב.

הדס פלד: מתבצעים היום גם שידורים באינטרנט ועל מנת לבצע שידורים באינטרנט צריך לרכוש זכויות יוצרים ומבצעים.

הדס פלד: על מנת לרכוש זכויות יוצרים ומבצעים צריך להתקשר עם תאגידים בעלי כוח מונופוליסטי גדול.

הדס פלד: זה לא עניין של מלחמה בפיראטים - - -

קורי זכאי: לאף אחד מהגופים הללו אין כוח מונופוליסטי.

קורי זכאי: את חיה באותה מדינה כמונו.

הדס פלד: זה גם עלול לפגוע פגיעה חמורה באינטרס הציבורי בעצם העברת השידורים.

משה כחלון: סעיף 63 מאושר.

עמית אשכנזי: "64א.

עמית אשכנזי: נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה מהעבירות המפורטות בסעיף 63 (בסעיף זה – עבירה) בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; הפר את חובתו האמורה, דינו - הקנס האמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין.

עמית אשכנזי: ב.

עמית אשכנזי: נעברה עבירה בידי תאגיד או עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא המשרה הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו האמורה.

עמית אשכנזי: ג.

עמית אשכנזי: בסעיף זה "נושא משרה" - מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל, ופקיד האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה".

משה כחלון: יש הערות לסעיף?

משה כחלון: גברת מצקביץ' בבקשה.

עמית אשכנזי: סליחה, רשות השידור לא מוגבלת מבחינת ועדת שרים בהצגת עמדות כאלה פה?

עמית אשכנזי: זה הערות שאתם הערתם בתוך הדיונים הפנימיים?

משה כחלון: עמית, עזוב את הפרוצדורה.

חנה מצקביץ': אין לי מושג.

חנה מצקביץ': אנחנו העברנו את ההערות שלנו לוועדה.

חנה מצקביץ': לצערנו אנחנו לא מוזמנים לוועדת שרים.

חנה מצקביץ': אנחנו רוצים להעיר לגבי הניסוח בסעיף 64ב', "הוכיח שעשה כל שניתן" זה דבר מאוד לא מוגדר ויכול להיות בעייתי, במיוחד נוכח זה שאנחנו יודעים שההגדרה של זכויות יוצרים עדיין לא כל כך מוגדרת כראוי.

חנה מצקביץ': לכן אנחנו מציעים שבמקום "כל שניתן" יהיה כתוב "במסגרת הסביר" או לתחום את זה במסגרת שניתן לתחום.

חנה מצקביץ': מה זה כל שניתן?

קריאה: הניסוח הזה זה ניסוח סטנדרטי.

קריאה: יש על זה לא מעט מאמרים.

קריאה: הפרשנות היא "כל שניתן באופן סביר".

קריאה: ברור שהכוונה היא לסביר.

משה כחלון: סעיף 64 מאושר במלואו.

עמית אשכנזי: "פרק י: הוראות שונות 65.

עמית אשכנזי: החזקות המפורטות להלן יחולו בכל הליך משפטי, אזרחי או פלילי, שעניינו הפרת זכות יוצרים או זכות מוסרית, אלא אם כן הוכח אחרת: מופיע על היצירה בדרך המקובלת שמו של אדם כיוצר היצירה, חזקה היא, שאתו אדם הוא יוצר היצירה; החזקה האמורה בפסקה זו תחול גם לעניין שמו הבדוי של אדם, ובלבד שזהותו של בעל השם הבדוי ידועה בציבור; לא מופיע על יצירה שמו של אדם כיוצר היצירה ויוצרה אינו ידוע בציבור, או שמופיע עליה שם בדוי של אדם שזהותו אינה ידועה בציבור,

עמית אשכנזי: חזקה היא כי אדם ששמו מופיע על היצירה בדרך המקובלת כמפרסם היצירה, הוא בעל זכות היוצרים בה; מופיע על יצירה קולנועית בדרך המקובלת שמו של אדם כמפיק היצירה, חזקה כי אותו אדם הוא מפיק היצירה".

עמית אשכנזי: הסעיף הזה הוא חלק מאותן הוראות שחוקקו ב-2002.

עמית אשכנזי: בעצם הוא ניסוח מודרני להוראה שאנחנו מחויבים בה בסעיף 15 לאמנן ברן.

עמית אשכנזי: אנחנו העתקנו מה שניסחנו אז והבאנו לכאן.

עמית אשכנזי: הסעיף זה קובע את כלל ברירת מחדל, חזקה עובדתית, לגבי הוכחת מיהו היוצר.

עמית אשכנזי: זה כדי להקל על בעלי זכויות בניהול הליכים.

עמית אשכנזי: בהקשר הזה היתה הערה של הפדרציה לתקליטים, אותה אנחנו מכירים משנת 2002.

עמית אשכנזי: הם מבקשים להוסיף לסעיף הזה חזקה לגבי המופיע על תקליט, שם מפיק התקליט.

אייל פרייס: אני אסביר מאיפה בא הסעיף הזה.

אייל פרייס: נושא זכויות יוצרים יש בו תחום ייחודי לעומת דיני קניין רוחני אחרים, בכך שזכויות יוצרים לא רושמים.

אייל פרייס: בניגוד למה שרושמים אצל רשם הפטנטים, זכויות יוצרים לא רושמים.

אייל פרייס: יש לזה גם נימוקים היסטוריים, אבל אני לא רוצה להכביר על הוועדה.

אייל פרייס: התוצאה היא שכאשר אדם מגיש תביעה הוא לא מביא נסח, כפי שהוא מביא בזכויות יוצרים אלא הוא מצהיר שהוא הבעלים של זכויות היוצרים.

אייל פרייס: בעניין הזה קבע המחוקק, חזקה שאם מופיע על היצירה, בדרך הרגילה, שמו של היוצר, חזקה שהוא היוצר.

אייל פרייס: זה הגיוני.

אייל פרייס: לגבי תקליט, הבעלים של זכות היוצרים בתקליט הוא המפיק, כך קובע סעיף 33.

אייל פרייס: צריך לחד את העניין שכאשר מופיע על תקליט שמו של המפיק, חזקה שהוא היוצר של ההפקה, של התקליט.

אייל פרייס: למה?

משה כחלון: ואם הוא נתן למישהו להפיק 100 תקליטים וקרא לזה "כחלון תקליטים בע"מ"?

אייל פרייס: לאדוני מותר היום להיכנס לאולפן תקליטים ולהקליט שירים של נעמי שמר.

משה כחלון: יש לי זכות יוצרים על התקליט?

אייל פרייס: בוודאי.

אייל פרייס: מהן הזכויות שיש לחברות התקליטים?

אייל פרייס: בהקלטות שלהם.

אייל פרייס: לא במילים, לא בלחנים ולא בביצועים אבל בהקלטה.

אייל פרייס: אם אדוני יפיק על חשבונו תקליט עם שירי קאוור של נעמי שמר, הוא יכול לעשות את זה.

אייל פרייס: שמה של נעמי שמר יופיע כיוצרת על גבי התקליט.

אייל פרייס: בסוגריים אומר שזה תהיה חזקה לעניין העובדה שנעמי שמר היא המחברת של המילים ושל הלחנים.

אייל פרייס: אבל יופיע גם שמו של אדוני בתור מפיק.

אייל פרייס: אם יהיה כתוב שמו של אדוני כמפיק, והחוק נותן גם הגנה לזכות יוצרים בתקליט, בנפרד מהמילים והלחנים, זאת הכוונה.

אייל פרייס: לחדד שהכוונה היא פה למפיק.

אייל פרייס: המפיק הוא היוצר.

אייל פרייס: למה?

אייל פרייס: כי היוצר הוא בעל זכויות היוצרים הראשון.

אייל פרייס: בהיעדר אבחנה כזאת יש ערפול אותו אנחנו רוצים להסיר.

ירמי קדושי: כל אחד יכול לרשום את השם שלו על תקליט.

ירמי קדושי: יש זמרים שהלכו לאולפנים, הקליטו שירים על חשבונם הפרטי.

ירמי קדושי: הלכו למפיצת תקליטים וחתמו איתם.

ירמי קדושי: חברות התקליטים אמרו להם שאם הם רוצים שהם יפיצו את התקליט, ההפקה היא שלהם.

ירמי קדושי: אותו מפיץ הוא לא מפיק התקליט.

ירמי קדושי: גם בסרטים זה לא אותו דבר.

ירמי קדושי: יש כוח שוק, יש לאנשים שליטה.

ירמי קדושי: יש מפיצים שיש להם שליטה בשוק והם יכולים לכתוב מה שבא להם ואפילו לשקר.

ירמי קדושי: ברור שאותו זמר ויוצר לא ילך לבית משפט.

אייל פרייס: בסך הכל נאמר שזאת חזקה.

אייל פרייס: אני מדבר על מצב שבו אדם, שאיננו מפיק התקליט, רושם הצהרה שהוא המפיק בשעה שהוא איננו כזה.

משה כחלון: הוא קיבל את זה.

משה כחלון: אנחנו מבינים את המצוקה של האמנים.

אייל פרייס: אולי אפשר היה להעלות את אותה טענה לגבי יוצר?

אייל פרייס: שיבוא כביכול אדם שירשום את עצמו כבעלים של זכויות היוצרים במילים ובלחנים.

אייל פרייס: למה פתאום אנחנו מדברים על תקליט?

אייל פרייס: אני לא מבין על מה אנחנו מדברים פה.

אתי בנדלר: השאלה היא מה קורה בשוק.

אייל פרייס: יש פה אנטי מצד גורמים מסוימים אינטרסנטים כלפי כל דבר שנאמר בהקשר של חברת התקליטים, משל הן חברות הטבק לפחות.

אייל פרייס: אני מוחה על כך.

אייל פרייס: זה פשוט ניסיון לבלבל את אדוני.

אייל פרייס: אין שום קשר לסוגיה שאנחנו מדברים בה.

אייל פרייס: מדובר בסך הכל בחזקה.

אייל פרייס: אם הלך אדם ורשם ללא זכות שבדין כמפיק, בשעה שהוא איננו כזה, בניגוד לחוזה שנחתם בין הצדדים, זאת חזקה שניתנת לסתירה.

אייל פרייס: אלא מה?

אייל פרייס: מאחר ובתי המשפט לא יכולים להתעסק בכל המקרים של הבעלות, במקרים שאין מחלוקת מתייחסים לזה כחזקה.

ירמי קדושי: אני לא מדבר רק על תקליט אלא גם על יצירה קולנועית ועל דברים שמפיצים אותם ואנשים כותבים על הכריכות מה שבה להם, או כותבים בגוף הסרט מה שבא להם.

ירמי קדושי: צריך להתייחס לכך שאדם שמפיק ויוצר זה האדם שבאמת בשטח עשה את העבודה ולא מה שכתוב.

ירמי קדושי: יש כאן הטעיה וזה נותן יותר כוח לאנשים שיותר חזקים לגנוב את הבעלות.

ירמי קדושי: זה מה שקורה הרבה היום בשוק.

משה כחלון: מה יש לכם נגד הפדרציה לתקליטים?

עמית אשכנזי: אין לנו שום דבר נגדם.

עמית אשכנזי: הסעיף הזה בסך הכל קובע חזקות.

עמית אשכנזי: מה המשמעות של זה?

משה כחלון: למה תקליט לא?

עמית אשכנזי: אני רוצה להתייחס גם לקולנוע כי זה יחדד את הדברים.

עמית אשכנזי: הנושא של הקולנוע נכלל, כי זה מה שכתוב באמנת ברן ואנחנו חייבים לכתוב את זה.

עמית אשכנזי: מדובר בחזקה שבדרך כלל תחול לא בין המפיק לבין היוצר, שזה מה שאתה מדבר עליו, שבא מפיק ליוצר ואומר שהוא כותב את השם, אלא בעצם הוא יכול בתביעות כנגד צדדים שלישיים.

עמית אשכנזי: השאלה היא, האם זה נכון לכתוב את השם של מפיק התקליט כברירת מחדל על התקליט וזה צריך לחול כלפי צדדים שלישיים.

עמית אשכנזי: עכשיו התשובה למה לא עשינו את זה.

עמית אשכנזי: כשחוקקנו ב-2002 פנינו לפדרציה לתקליטים מספר רב של פעמים, לא פעם אחת ולא פעמיים, אצלי מתועדים 4 פעמים, וביקשנו שיביאו לנו דוגמה אחת או שתיים שמראה את הקשר בין מה שכתוב על התקליט לבין המצב הקנייני.

עמית אשכנזי: אין בכלל ויכוח שאם מישהו מנהל את ההפקה הוא הבעל הראשון של התקליט.

עמית אשכנזי: השאלה, האם זה מה שכתוב על התקליט זה המצב האמיתי.

עמית אשכנזי: לא הביאו לנו דוגמאות.

אייל פרייס: קשה לי להתמודד לגבי טענה על מה שהיה ב-2002.

משה כחלון: עורך דין פרייס, יש לך דוגמאות?

אייל פרייס: ב-2006 נתתי הערות לסעיף הספציפי הזה, לא פנו אלי מטעם משרד המשפטים ולא שאלו אותי שום שאלה.

אייל פרייס: עכשיו אומרים לי שב-2002 היו התכתבויות.

משה כחלון: עורך דין פרייס, יש לך דוגמה או שתיים על מקרים כאלה?

עמית אשכנזי: אני רוצה להפנות לפסק דין לידיה אופיר.

עמית אשכנזי: תבעה לידיה אופיר את חברת מדיה דיירקט על זה שהפיצו מערכונים של שייקה אופיר ז"ל.

עמית אשכנזי: וראה זה פלא, מסתבר שהד ארצי היא זאת שהפיצה את התקליט והיועץ המשפטי של הד ארצי העיד שכתוב השם של הד ארצי ולא של פשנל, שהוא זה שהפיק את התקליט במובן הקנייני.

עמית אשכנזי: הוא אמר שהתקליטים שם של הד ארצי וללידיה אופיר אין מה להגיד בעניין.

עמית אשכנזי: בבית משפט הנוכח לגמרי הפוך.

עמית אשכנזי: אנחנו לא יכולים לבוא לכנסת ולהגיד, סליחה, ברירת המחדל בתביעה שכל השמות שמופיעים על התקליט, במיוחד בעולם שתקליטים מודפסים בכל מיני מקומות בעולם, יש כל מיני רישיונות שעוברים בין חברות תקליטים.

עמית אשכנזי: אני לא חושב שזה אחראי לכתוב את זה כשאין לנו חובה כזאת וגם לא ברור שזה נכון.

אייל פרייס: יש לי מיליון דוגמאות.

אייל פרייס: לא ידענו שיש טענה כזאת מצד משרד המשפטים.

אייל פרייס: אני לא ממציא פה את הגלגל.

אייל פרייס: יש אמנה שחברי מכיר אותה היטב, זאת אמנת זכויות יוצרים העולמית.

אייל פרייס: יש שם אמנה שנקראת אמנת רומא.

אייל פרייס: באמנה הראשונה יש התייחסויות לעניין של החזקה שכותבים אותה.

אייל פרייס: יש חזקה מיוחדת לתקליטים שאומרת שאם מופיע שם המפיק והפרסום הראשון על גבי התקליט, יש חזקה כזאת.

משה כחלון: עורך דין, אנחנו נאפשר לך לדבר פעם נוספת עם משרד המשפטים.

משה כחלון: תביא את הדוגמאות, אם יש לך ואת האמנות.

משה כחלון: לא יכול להיות שהדברים האלה יעלו כרגע על השולחן.

משה כחלון: זה יותר מידי כבד בשביל דיונים קצרים.

ירמי קדושי: אני יכול להביא דוגמאות שסותרות את מה שהוא אומר.

משה כחלון: אז גם אתה תעמוד בקשר עם משרד המשפטים ותיתן להם דוגמאות הפוכות.

משה כחלון: אם משרד המשפטים ישתכנע או אם אנחנו נשתכנע, נדון בזה פעם נוספת.

עמית אשכנזי: זה לא נכון מה שנאמר כאן ואנחנו נעשה את הדיון כמו שביקשת.

משה כחלון: סעיף 65 מאושר בכפוף להנחיות.

עמית אשכנזי: "עיכוב בידי המכס 66.

עמית אשכנזי: א.

עמית אשכנזי: בעל זכות היוצרים ביצירה שזכותו הופרה או שקיים חשש סביר שתופר, רשאי למסור הודעה בכתב למנהל המכס, שהוא בעל זכות היוצרים ביצירה, ולבקש ממנו לעכב את שחרור הטובין שלטענתו הם עותקים מפרים של היצירה, ולנהוג בהם כטובין שייבואם אסור על פי פקודת המכס.

עמית אשכנזי: ב.

עמית אשכנזי: ההודעה לפי סעיף קטן (א) תכלול אחד מאלה: דוגמה של עותק לא מפר של היצירה שיש למבקש זכות יוצרים בה ושלגביה הוא מודיע על יבוא עותקים מפירים; קטלוג או כל מסמך אחר המאפשר למנהל המכס להשוות בין היצירה לבין העותקים המפרים.

עמית אשכנזי: ג.

עמית אשכנזי: בעל זכות היוצרים ימסור למנהל המכס, בהודעה, את הפרטים שלהלן, ככל הידוע לו: מספר החבילות העומדות להתקבל;\

עמית אשכנזי: ציון מספיק של אמצעי היבוא או שם האניה, המביאים את העותקים המפרים; היום שבו עומדים העותקים המפרים להגיע לישראל".

עמית אשכנזי: ד.

עמית אשכנזי: בעל זכות היוצרים חייב להמציא למנהל המכס ראיות ראשוניות, וערבות עצמית בסכום שקבע מנהל המכס, כדי לכסות כל הוצאה הקשורה לעיכוב או כדי לפצות על כל נזק שייגרם על ידי העיכוב, אם יתברר שהעיכוב לא היה מוצדק, וכן לשלם כל אגרה שנקבעה לעניין זה לפי פקודת המכס.

עמית אשכנזי: ה.

עמית אשכנזי: הוראות סעיף זה לא יחולו על עותקים מפרים שיובאו לשימוש עצמי כהגדרתו בסעיף 129 לפקודת המכס.

עמית אשכנזי: ו.

עמית אשכנזי: בסעיף זה, "מנהל המכס" – המנהל כהגדרתו בפקודת המכס.

עמית אשכנזי: " הסעיף הזה גם משקף התחייבויות בינלאומית מבחינת אמצעי הגנה יעילים לרשויות המכס.

עמית אשכנזי: הוא קיים היום בחוק, אנחנו מעתיקים אותו כפי שהוא.

עמית אשכנזי: לא היו לגביו הערות.

עמית אשכנזי: נמצא פה ראובן מהמחלקה המשפטית של המכס.

עמית אשכנזי: זה סעיף שעובד היום.

ציפורה רוזן: יש לי הערה לשונית.

ציפורה רוזן: במשפט הראשון בא' כתוב: "רשאי למסור הודעה בכתב למנהל המכס, שהוא בעל זכות היוצרים ביצירה".

ציפורה רוזן: ברור שהכוונה היא לא שבעל הזכות הוא מנהל המכס.

ציפורה רוזן: אני מציעה להפוך את סדר המילים "ימסור למנהל המכס הודעה בכתב שהוא.

ציפורה רוזן: ..".

עמית אשכנזי: את צודקת.

לאה ורון: נציג המכס, האם היו אליכם פניות של בעלי זכויות?

ראובן מלצר: מה שאנחנו עושים בפועל, ברוב המקרים זה לגבי סימני מסחר.

ראובן מלצר: אנחנו מקבלים מראש הודעה מבעל הזכות שעומדים להגיע טובין מסוימים שפוגעים בזכויותיו.

משה כחלון: בדרך כלל זה בעקבות פניה של בעלי הזכויות או מיחידת מודיעין של המכס?

ראובן מלצר: אני מדבר על אכיפת סעיף 200א לפקודת המכס שעוסק בפרוצדורה כאשר אנחנו מגלים טובין כאלה.

ראובן מלצר: המכס יכול לקבל הודעה מראש כי לבעלי הזכות יש לפעמים מערכת מודיעינית מאוד מפותחת.

ראובן מלצר: הם יכולים, למשל, לומר שקונטיינר מסוים יגיע לחיפה ביום כך וכך.

ראובן מלצר: לפעמים הם נותנים לנו גם את שם היבואן.

ראובן מלצר: אנחנו מזינים את המחשב, מחרימים את הסחורה ומפעילים את סעיף 200א' לפקודת המכס.

ראובן מלצר: סעיף 200 א' אומר שאם אנחנו, על פי הודעה מראש, או לפעמים אנחנו בודקים לפי הצרכים של המכס, מוצאים סחורה שלפעמים מפרה סימן מסחר או זכות יוצרים במובן חוק זכות יוצרים זה, אנחנו מודיעים גם ליבואן וגם לבעל הזכות.

ראובן מלצר: בעל הזכות מפקיד ערבות בנקאית במכס.

ראובן מלצר: יש לו 3 ימים להפקיד ערבות בנקאית עם אפשרות הארכה.

ראובן מלצר: אחר כך על בעל הזכות להגיש תובענה לבית משפט תוך 10 ימים.

ראובן מלצר: אנחנו מעכבים את הסחורה על פי החוק, ואז בעל הזכות מגיש תובענה לבית המשפט.

ראובן מלצר: אנחנו חלק מהמשפט, אבל אנחנו נותנים לבעל הזכות את יומו בבית המשפט כי זה משפט אזרחי בין המפר לבין בעל הזכות.

משה כחלון: קרה פעם שמישהו עצר סחורה של מתחרה שלו כדי שלא תגיע במועד?

ראובן מלצר: יכול להיות ניצולים כאלה.

ראובן מלצר: ודאי היו מקרים מעטים.

משה כחלון: הזמן הוא קריטי.

משה כחלון: אם הסדרה הזאת תגיע לשוק בערב פסח, אז יכול להיות שהשני ימכור פחות.

ראובן מלצר: יכול להיות שהיו מקרים כאלה, לכן מדובר במשפט אזרחי בין שני גורמים.

ראובן מלצר: המכס עושה מה שמוטל עליו.

ראובן מלצר: קרה שבית המשפט קבע שהטובין בעצם לא מפרים ואז יש מלחמה בין בעל הזכות לבין היבואן.

אתי בנדלר: איך אתם קובעים את גובה הערבות העצמית?

ראובן מלצר: לפי הודעה זה כתב שיפוי על כל ההוצאות.

אתי בנדלר: זה לא מוגבל בסכום?

ראובן מלצר: לא, כתב שיפוטי.

ראובן מלצר: לפי סעיף 200א, בכל הוצאה הקשורה לעיכוב ונזק שייגרם.

ראובן מלצר: יש הוצאות בקשר לעיכוב, למשל הוצאות אחסון.

ראובן מלצר: אם בעוד שנתיים התיק נגמר ובית המשפט אומר להשמיד, זה טוב ויפה אבל הטובין היו במחסן וזה עולה הרבה כסף.

לאה ורון: הטובין זה בעיקר הנעלה והלבשה?

לאה ורון: מה עיקר הטובין שמעוכבים?

ראובן מלצר: הכל.

ראובן מלצר: היו לנו טלוויזיות, מיקרוגלים, טקסטילים, בגדים מכל מיני מותגים.

ראובן מלצר: זה יכול להיות גם אוכל, שזה בעייתי כי זה מתקלקל, אבל היו כל מיני דברים.

ארנן גבריאלי: מהפרקטיקה אני יכול להגיד שבנושא סימני המסחר זה פועל בצורה יוצאת מן הכלל.

ארנן גבריאלי: מאז שחוקקו את הסעיפים האלה, אחרי הסכם טריפס, המכס פועל בצורה מאוד יעילה ומגיעים הרבה טובין מזייפים, בעיקר בתחום סימני המסחר.

ארנן גבריאלי: נותנים הודעה לבעל הסימן, הוא מפקיד ערובה.

ארנן גבריאלי: בדרך כלל זה לא מגיע למשפט כי היבואן אפילו לא טוען שזה לא מזויף.

ארנן גבריאלי: כשזה מגיע לבית המשפט, בית המשפט קובע.

ארנן גבריאלי: מהפרקטיקה שלי לא נתקלתי במקרה של תלונת שווא.

אתי בנדלר: מה עושים עם הטובין?

ארנן גבריאלי: משמידים.

משה כחלון: סעיף 66 מאושר.

משה כחלון: סעיף 67 מאושר.

משה כחלון: חוק זה יחול גם על המדינה.

משה כחלון: סעיף 68 מאושר.

משה כחלון: אנחנו עוברים לפרק יא.

עמית אשכנזי: סעיף 69 זה הסעיף ההיסטורי.

עמית אשכנזי: "69.

עמית אשכנזי: דבר המלך על חוק זכות יוצרים, 1911 (הטלתו על ארץ ישראל) 1924 – בטל, וחוק זכות יוצרים 1911, לא יחול עוד בישראל".

עמית אשכנזי: זה המקום להגיד שהדרך שבה חוק זכות יוצרים, מבחינה משפטית, חל בישראל, היא דרך הוראה של המלך ג'ורג' החמישי.

משה כחלון: סעיף 69 מאושר.

עמית אשכנזי: "70.

עמית אשכנזי: בפקודת זכות יוצרים, סעיפים 1 עד 3א' ו-3ו' עד 15 – בטלים.

עמית אשכנזי: " הסיבה שאנחנו מבטלים חלק מהסעיפים, שבסעיפים שבהם לא מוצע לבטל בפקודת זכות יוצרים, הוסדר ההסדר שנקרא "הסדר אל מול העתקה פרטית".

עמית אשכנזי: פה מדובר באותה הסדר שקובע שמצד אחד, עשיית עותק פרטי של יצירה על גבי קלטת מותר.

עמית אשכנזי: מצד שני, נקבע שהממשלה מפצה את בעלי הזכויות בגין השימוש, מפצה או משלמת, כל אחד לפי תפיסתו המשפטית, בגין הפעולות האלה או בגין איזושהי זיקה לפעולות האלה.

עמית אשכנזי: הדבר הזה טופל בתזכיר נפרד שפורסם ועבר ורצה להשתלב בהצעה הזאת.

עמית אשכנזי: הוא כרגע עדיין בטיפול בתוך הממשלה בגלל מחלוקות פנימיות ואנחנו נביא את זה לקו הגמר, בכל מקרה, יחד עם הדבר הזה.

עמית אשכנזי: נכון לרגע זה זאת התשובה הפורמאלית.

משה כחלון: אתה רוצה לסדר את המחלוקות בממשלה?

לאה ורון: האם הכוונה בקו הגמר ביחד עם אותה הצעת חוק שמונחת על שולחן הוועדה?

עמית אשכנזי: כן, זה יגיע יחד.

אייל פרייס: יש לי שאלה למשרד המשפטים לגבי חקיקת המשנה.

אייל פרייס: מה יקרה עם חקיקת המשנה ביום שהחוק שבו נכנס החוק הזה לתוקף אם לא קיימת עדיין חקיקת משנה חדשה?

אייל פרייס: מה דינם של כל הצווים?

אייל פרייס: יש צווים משמעותיים מאוד.

אייל פרייס: האם הצווים יישארו בתוקף עד לחקיקתה של חקיקת משנה חדשה או שמא מרגע שסעיפים 69 ו-70 לחוק קובעים שהחקיקה הראשית בטלה, האם הדבר הזה גורר בטלות גם של חקיקת המשנה?

עמית אשכנזי: סעיף 23 לחוק הפרשנות קובע את ההסדר בתקופת הביניים.

עמית אשכנזי: בחוק הזה יש סעיפי הסמכה שמחייבים לחוקק להתקין.

עמית אשכנזי: אבל מאותו יום ברור שהם ימשיכו לחול.

עמית אשכנזי: מבחינת הצווים הבינלאומיים, למיטב הבדיקה המשפטית שעשינו לקראת החוק, הצווים ימשיכו לחול באותו אופן.

משה כחלון: יש חקיקת משנה ששואבת את הכוח שלה מחקיקה ראשית.

משה כחלון: הוא אומר שברגע שיבשת את החקיקה הראשית, הרגת את השורש הזה.

משה כחלון: מה קורה עם חקיקת המשנה?

משה כחלון: ממה הוא שואב את הכוח שלו?

משה כחלון: יש תחליף?

אתי בנדלר: סעיף 23 לחוק הפרשנות קובע לאמור: "משבוטל חיקוק בטלים עימו התקנות והמינויים שנעשו מכוחו.

אתי בנדלר: אולם, מקום שהחיכוך המבטל קובע הוראות במקום המבוטלות, התקנות והמינויים שנעשו מכוח ההוראות המבוטלות, יעמדו בתוקפן, עד שיבוטלו בתקנות ובמינויים מכוח החיכוך המבטל".

משה כחלון: סעיף 70 מאושר.

עמית אשכנזי: "71א.

עמית אשכנזי: בפקודת המכס, בסעיף 200א(א) – ברישה, במקום "בסעיף 7ד לפקודת זכות יוצרים" יבוא "בסעיף 66 לחוק זכות יוצרים, התשס"ה-2005 (להלן – חוק זכות יוצרים); בפסקה (1), במקום "ההעתקות" יבוא "העותקים"; בפסקה (3), במקום "סעיף 7ד לפקודת זכות יוצרים" יבוא "סעיף 66 לחוק זכות יוצרים".

משה כחלון: סעיף 71 מאושר.

עמית אשכנזי: "72.

עמית אשכנזי: בחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב-1982, בתוספת השניה, בפרט (3) במקום "סעיף 10(ג) ו-(ד) לפקודת זכות יוצרים" יבוא "סעיף 63(ב) לחוק זכות יוצרים, התשס"ה-2005".

עמית אשכנזי: זהו הסעיף שאומר שאפשר להגיש קובלנות פליליות על עבירות שעד 3 שנים.

ארנן גבריאלי: לגבי א' לא תהיה קובלנה פלילית פרטית?

עמית אשכנזי: זאת עבירה של 5 שנים, גם היום אין.

משה כחלון: יש הערות לסעיף 72?

משה כחלון: סעיף 72 מאושר.

עמית אשכנזי: "73.

עמית אשכנזי: בחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984, בסעיף 40(4) במקום פסקאות משנה (א) ו-(ב) יבוא: חוק זכות יוצרים, התשס"ה-2005".

עמית אשכנזי: אלה סעיפים שקשורים בהסמכה ובסמכות.

עמית אשכנזי: "74.

עמית אשכנזי: בחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000, בתוספת הראשונה בפרט (16), במקום "פקודת זכות יוצרים" יבוא "חוק זכות יוצרים, התשס"ה-2005".

עמית אשכנזי: "75.

עמית אשכנזי: בחוק מאבק בארגוני פשיעה, התשס"ג-2003, בתוספת הראשונה, בפרט 4, במקום סעיף 10(ג) ו-(ד) לפקודת זכות יוצרים" יבוא "סעיף 63(ב) לחוק זכות יוצרים, התשס"ה-2005.

עמית אשכנזי: "76.

עמית אשכנזי: בחוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, התשס"ד-2003, בסעיף 15, בהגדרה "קנין רוחני", במקום "זכויות יוצרים לפי חוק זכות יוצרים, 1911, ופקודת זכות יוצרים" יבוא "זכות יוצרים לפי חוק זכות יוצרים, התשס"ה-2005".

משה כחלון: יש הערות לסעיפים 73 עד 76?

משה כחלון: סעיפים 73, 74, 75, 76 מאושרים.

משה כחלון: אנחנו חוזרים לסעיף ההגדרות, סעיף 1.

עמית אשכנזי: "1.

עמית אשכנזי: בחוק זה – "זכות יוצרים" – כמשמעותה בסעיף 11".

עמית אשכנזי: סעיף 11 זה אותו סעיף שמגדיר את המעשים שהם מהווים את זכות היוצרים הכלכלית.

משה כחלון: אנחנו נעבור הגדרה הגדרה ונאשר כל הגדרה בנפרד.

משה כחלון: יש הערות לגבי הגדרת זכות יוצרים?

משה כחלון: הגדרת זכות יוצרים מאושרת.

עמית אשכנזי: "זכות מוסרית" – כמשמעותה בסעיף 47".

עמית אשכנזי: זה הסעיף המקביל לסעיף 11 שעניינו זכויות מוסריות.

עמית אשכנזי: הוא מגדיר את אותן שתי זכויות מוסריות עליהן דיברנו בישיבות קודמות.

משה כחלון: יש הערות?

משה כחלון: הגדרה זכות מוסרית מאושרת.

עמית אשכנזי: "טביעה", לעניין צלילים – שימוש של צלילים באמצעי המאפשר לשמעם או להעתיקם; הביטוי הזה נובע מהאמנות הבינלאומיות שעוסקות בתקליטים.

משה כחלון: הגדרת טביעה – שימוש בצלילים, מאושרת.

עמית אשכנזי: "יצירה אדריכלית" – בנין או מבנה אחר, וכן מודל לבנין או למבנה כאמור".

משה כחלון: הגדרת יצירה אדריכלית מאושרת.

עמית אשכנזי: "יצירה אמנותית" – לרבות רישום, ציור, יצירת פיסול, תחריט, ליטוגרפיה, מפה, תרשים, יצירה אדריכלית, יצירת צילום, ויצירת אמנות שימושית;"

אריה שילה: בהגדרה הקודמת הופיעה המילה "מודל".

אריה שילה: בהגדרה הזאת מופיע "מפה או תרשים וגם יצירה אדריכלית".

אריה שילה: המילה "תכנית" שהיא בעצם הביטוי האופייני ביותר ליצירה אדריכלית, לא מופיעה פה.

עמית אשכנזי: השאלה, מה הנפקות המעשית של הגדרה של יצירה אדריכלית.

עמית אשכנזי: בסופו של דבר הקטגוריות שאנחנו מדברים עליהן כאן הן לא קטגוריות ששוללות הגנה או מונעות הגנה.

עמית אשכנזי: זאת אומרת, עצם העובדה שלא כתבנו בתוך הגדרת יצירה אדריכלית את הביטוי תכנית, לא אמרנו שתכנית כזאת לא מוגנת.

עמית אשכנזי: אתה רואה בתוך יצירה אמנותית שזה כבר מופיע בפנים.

אריה שילה: המילה תכנית לא מופיעה גם בהגדרה השניה.

עמית אשכנזי: בסדר, כתוב "לרבות".

עמית אשכנזי: זה נכון גם לגבי יתר ההגדרות.

משה כחלון: מר שילה מבקש לכתוב "תכנית".

עמית אשכנזי: אני לא בטוח אם זה מתאים לכאן או שזה יותר מתאים דווקא ליצירה ספרותית, כי כך זה מוגדר היום.

אתי בנדלר: השאלה באמת האם זה יהיה מוגן כיצירה אדריכלית או כיצירה ספרותית.

משה כחלון: האם אתה מסכים שתכנית זאת יצירה אדריכלית.

קריאה: תכנת אדריכלית היא יצירה אדריכלית.

עמית אשכנזי: אני רוצה לבדוק את זה.

משה כחלון: זה ייבדק, נמשיך הלאה.

משה כחלון: יש הערות לגבי יצירה אמנותית?

משה כחלון: יצירה אמנותית מאושר.

עמית אשכנזי: "יצירה דרמטית" – לרבות מחזה, יצירה קולנועית, יצירה דרמטית-מוסיקלית, יצירת מחול ופנטומימה; יש הערה של פורום היוצרים שמבקשת לכלול גם את היצירה התיעודית הקולנועית.

עמית אשכנזי: אנחנו מסכימים.

עמית אשכנזי: מבחינתנו אפשר להוסיף: "יצירה דרמטית לרבות מחזה, יצירה קולנועית דרמטית, תיעודית או אחרת, יצירה דרמטית מוסיקלית, יצירת מחול ופנטומימה".

עמית אשכנזי: באחד הדיונים הקודמים שינינו את הנוסח שהיה בהצעת החוק.

עמית אשכנזי: ההגדרה השתנתה ל"יצירה דרמטית, לרבות מחזה, יצירה קולנועית דרמטית, תיעודית או אחרת".

אתי בנדלר: אני לא רואה שיש שינוי לעומת הנוסח המקורי.

עמית אשכנזי: מבחינתנו אפשר להוסיף לזה "יצירה קולנועית דרמטית, תיעודית או אחרת".

עמית אשכנזי: אתי בנדלר: איפה אתה רוצה להוסיף את זה?

עמית אשכנזי: בהגדרה של יצירה דרמטית?

עמית אשכנזי: "יצירה דרמטית, לרבות מחזה, יצירה קולנועית דרמטית, תיעודית או אחרת, יצירה דרמטית מוסיקלית, יצירת מחול ופנטומימה".

עמית אשכנזי: הם טוענים שיש יצירה קולנועית דרמטית שזה פיקציה, ויש יצירה קולנועית שזה תכנית תיעודית.

אתי בנדלר: מה זה יצירה אחרת?

אתי בנדלר: מכיוון שמוצע לשנות את הנוסח ואנשים שנוגעים לעניין לא נמצאים כאן, לא הייתי מציעה לאשר כרגע את ההגדרה הזאת.

אתי בנדלר: צריכה להיות עוד ישיבה לגבי כל הדברים שנשארו פתוחים, כל הנושא של מפיקי הסרטים, בעלות ביצירה.

עמית אשכנזי: סליחה, אני טעיתי, הסתכלתי על קובץ ההערות כדי לוודא שאנחנו מתייחסים לכל ההערות, ואז קראתי הערה במקום הנוסח.

עמית אשכנזי: מהרישומים שלנו אני רואה כך: הגדרת יצירה דרמטית נשארה כפי שהיא בהצעת החוק אבל בעקבות ההוראה של זכייני הרשות השניה וה נושא של הקולנוע תיעודי, הגדרה מפורשת ליצירה קולנועית.

עמית אשכנזי: ההגדרה אומרת כך: "יצירה קולנועית, לרבות יצירה טלוויזיונית וכל יצירה הדומה במהותה ליצירה קולנועית או ליצירה טלוויזיונית".

משה כחלון: אני חושב שזה מכסה.

לאה ורון: התווספה עוד הגדרה.

אמיר רוזנברג: הנוסח המקובל בדרך כלל וגם השימוש השגור הוא יצירה אומנותית.

אמיר רוזנברג: אם אתה משתמש בנוסח של יצירה אורקולית, אתה לא צריך להיכנס לרזולוציה בתוך החוק ולהגיד או קולנועי או טלוויזיוני.

אמיר רוזנברג: האינטרנט לא נכנס.

אמיר רוזנברג: אני מציע שהשימוש יהיה ביצירה אורקולית כיוון שהיא כולל את כל הז'אנרים וכך זה גם מוגדר בעולם.

עמית אשכנזי: אני רוצה להבין.

עמית אשכנזי: אתה אומר בהגדרת יצירה דרמטית, במקום לכתוב יצירה קולנועית לכתוב יצירה אורקולית.

אמיר רוזנברג: כן.

אמיר רוזנברג: יצירה אורקולית זה הביטוי השגור.

אמיר רוזנברג: ברגע שעזבת את זה אתה לא גומר עם זה.

אמיר רוזנברג: אל תשכח שיש גם את האינטרנט.

אמיר רוזנברג: זה הביטוי גם בפסיקות וגם באמנות בינלאומית וגם בארץ.

אמיר רוזנברג: הקולנועי והטלוויזיוני הם חלק מהאורקולי.

אמיר רוזנברג: אם אנחנו עוסקים בחקיקה צריך לתת את הביטוי שכולל את הכל.

עמית אשכנזי: אני מסתייג מהאמירה שזה הנוסח המקובל באמנות.

עמית אשכנזי: באמנות מדברים על "FILM" ועל "PRODUSER OF FILM".

אתי בנדלר: אם נחליף את ההגדרה, להערכתך, מה ייכנס לכאן שלא נכנס להגדרה?

אמיר רוזנברג: המון.

אמיר רוזנברג: יש גם אינטרנט וכל מיני קליפים שאינם קולנוע או טלוויזיה.

משה כחלון: אם נקבל את ההגדרה של אורקולי, מה זה יעשה בשוליים?

עמית אשכנזי: אין לי בעיה עם ההגדרה.

עמית אשכנזי: אני מציע שנציע נוסח לקראת הישיבה הבאה.

הדס פלד: בתזכיר מ-2003 יש הגדרה ליצירה אורקולית.

הדס פלד: הצעתם שם הגדרה.

הדס פלד: בואו נקרא אותה ונראה.

משה כחלון: אנחנו מקבלים את התיקון לגבי יצירה אורקולית.

משה כחלון: אם יהיה שינוי תביאו אותו?

אתי בנדלר: בישיבה הבאה תביאו לנו הגדרה חדשה?

משה כחלון: למה אי אפשר לאשר את זה עכשיו?

אתי בנדלר: אתה יודע מה ההגדרה של יצירה אורקולית שהם מציעים.

אייל פרייס: "יצירה אורקולית – תביעה המאפשרת הצגה של סדרה של תמונות נעות באמצעות מכשירים מתאימים".

עמית אשכנזי: אני מבין שאתה מציע לכתוב יצירה אורקולית במקום יצירה קולנועית?

אמיר רוזנברג: כן.

עמית אשכנזי: זה לא נראה לי בעייתי.

אתי בנדלר: אני מבקשת לקרוא את ההגדרה המוצעת ליצירה אורקולית, כדי שהיא תירשם.

עמית אשכנזי: "יצירה דרמטית, לרבות מחזה, יצירה אורקולית".

אתי בנדלר: יצירה דרמטית כוללת יצירה אורקולית.

אתי בנדלר: אני מבקשת את ההגדרה של יצירה אורקולית.

עמית אשכנזי: "יצירה אורקולית, לרבות יצירה טלוויזיונית וכל יצירה הדומה במהותה ליצירה קולנועית או ליצירה טלוויזיונית".

אתי בנדלר: אתה לא הזכרת את היצירה הקולנועית אז אתה לא יכול להגיד "לרבות".

אתי בנדלר: אני מציעה שלישיבה הבאה תבואו מוכנים.

אתי בנדלר: בינתיים זה לא מאושר.

לאה ורון: יצירה דרמטית לא אושרה.

משה כחלון: נמשיך הלאה.

עמית אשכנזי: "יצירה משותפת" – יצירה שנוצרה בידי מספר יוצרים במשותף ולא ניתן להבחין בחלקו של כל אחד מהם ביצירה".

אמיר רוזנבררג: חסרה הגדרה ליצירה מורכבת.

אמיר רוזנבררג: כשנגיע ל-33 ו- 35, לא רק בהקשר זה, עושים הפרשה בין יצירה משותפת ליצירה מורכבת.

אמיר רוזנבררג: יצירה משותפת זה הקפה, יצירה מורכבת זה הגרגרים.

אמיר רוזנבררג: יצירה מורכבת היא יצירה שנוצרה על ידי מספר יוצרים, לא במשותף, וניתן להבחין.

אמיר רוזנבררג: למשל, יצירה קולנועית.

אמיר רוזנבררג: צריך למצוא בחוק - - -

עמית אשכנזי: למה צריך?

עמית אשכנזי: איפה זה חסר?

עמית אשכנזי: מה המשמעות המעשית?

אמיר רוזנברג: המשמעות עצומה.

אמיר רוזנברג: ליצירה הקולנועית שותפים יוצרים רבים אבל אפשר להבחין ביצירות שלהם.

אמיר רוזנברג: אחד הויכוחים המרכזיים שמתנהלים פה בוועדה, נובע מהקונפליקט הזה.

אמיר רוזנברג: נניח שתסריטאי הוא בעל זכויות יוצרים בתסריט והשאלה היא מי הבעלים בסופו ש דבר של הסרט, שכולל בתוכו שרשרת של יוצרים.

אמיר רוזנברג: לכן, במיוחד כשיש הגדרה ליצירה משותפת, צריך הגדרה ליצירה מורכבת כדי שיהיה לנו את הכלי.

אמיר רוזנברג: אחרת תהיה לנו הבעיה ב-35.

אמיר רוזנברג: שם עולה הקונפליקט הזה והוועדה תצטרך לדון מה הבדל בין זכויות היוצרים של היוצר בתסריט לבין הסרט והאם זה אוטומטי שהזכות שלו היא בסרט.

אמיר רוזנברג: לכן שווה להגדיר את זה.

עמית אשכנזי: זה הכנה לסעיפים שדנים בבעלות.

עמית אשכנזי: השאלה איפה ההגדרה רלוונטית לי בהמשך החוק?

עמית אשכנזי: למיטב הבנתי יש לנו שדיון שהוא לא בדיוק קשור להגדרה מי הבעלים ביצירה קולנועית.

עמית אשכנזי: צריך לדון בזה.

אתי בנדלר: כשיהיה הדיון שם, נחזור.

עמית אשכנזי: אם יהיה צורך, תציע את זה בהמשך.

משה כחלון: יצירה משותפת מאושרת.

משה כחלון: בהמשך, אם יהיה צורך, נחזור להגדרה של יצירה מורכבת.

עמית אשכנזי: "יצירה ספרותית" – לרבות יצירה המבוטאת בכתב, הרצאה, טבלה, לקט וכן תוכנת מחשב;" זאת ההגדרה המקובל ויש בה את הייחוד שמאחר ותכנית מחשב מוגנת בזכות יוצרים, אז גם היא נחשבת כיצירה ספרותית.

משה כחלון: יש הערות?

משה כחלון: ההגדרה של יצירה ספרותית מאושרת.

עמית אשכנזי: "יצירת פיסול – לרבות תבנית או מודל של פס;

משה כחלון: יש הערות?

משה כחלון: יצירת פיסול מאושרת.

עמית אשכנזי: "יצירת צילום" – לרבות יצירה המופקת בתהליך הדומה לצילום, ולמעט צילום שהוא חלק מיצירה קולנועית".

משה כחלון: הערות לגבי יצירת צילום.

קריאה: אם נשנה לאורקולי, נצטרך לשנות גם פה.

עמית אשכנזי: "לקט – לקט של יצירות לרבות אנציקלופדיה א אנתולוגיה, וכן לקט של נתונים לרבות מאגר מידע".

עמית אשכנזי: זאת הגדרה טכנית שנועדה להגיד שיש גם סוג כזה של יצירות.

עמית אשכנזי: מה שהופך אותן ליצירות מוגנות זאת העובדה שסידור הנתונים נעשה בצורה יצירתית או שיש בו מקוריות.

משה כחלון: הגדרת לקט מאושר.

עמית אשכנזי: "מפיק" - לעניין יצירה קולנועית או תקליט – מי שאחראי על ביצוע הפעולות הדרושות לשם יצירת היצירה הקולנועית או התקליט, לפי העניין.

עמית אשכנזי: " ההגדרה הזאת היא ההגדרה המקובלת להגיד מיהו אותו בעל זכויות.

משה כחלון: יש הערות?

משה כחלון: הגדרת מפיק מאושרת.

עמית אשכנזי: לגבי עותק מפר כבר הצבענו.

עמית אשכנזי: "פרסום" של יצירה – העמדה של מספר סביר של עותקים של היצירה, בשים לב לאופייה, לרשות הציבור, ברשות בעל זכות היוצרים, למעט ביצוע פומבי של היצירה או שידורה ולמעט הצגה לציבור של יצירה אמנותית;" לדעתי הצבענו גם על הסעיף הזה.

אתי בנדלר: לא.

עמית אשכנזי: הסעיף הזה נועד לייצר את הזיקה לישראל בהתאם לסעיפים 8, 9 ו-45.

עמית אשכנזי: הוא נועד לחדד מה ההבדל בין פרסום בשפת בני אדם לבין הפרסום שנדרש לצורך הגנת - - -

הדס פלד: יש לי הערה לגבי דברי ההסבר.

הדס פלד: בדברי ההסבר כתוב: "המפיק הוא הגורם הכלכלי העומד מאחורי היצירה".

הדס פלד: זה פשוט לא נכון ואני מבקשת שזה יתוקן.

אתי בנדלר: אין דרך לתקן דברי הסבר.

הדס פלד: יבוא בית משפט, מסתכל בדברי ההסבר ויכול לחשוב שזאת כוונת המחוקק.

אתי בנדלר: הוא לא מפרש את דברי המחוקק, הוא מפרש את ראייתו של מציע הצעת החוק, קרי הממשלה, בשלב גיבוש ההצעה.

עמית אשכנזי: השאלה היא בעצם איפה משתמשים בהגדרת מפיק.

עמית אשכנזי: תסתכלו, זה לא בסעיפים שאתם מדברים עליהם.

הדס פלד: אנחנו יכולים להיות בסיטואציה שתהיה הצבעה על הסעיפים האלה ואז לא נוכל לחזור אחורה.

אמיר רוזנברג: אני חושב שמה שנאמר בדברי ההסבר זה נכון.

אמיר רוזנברג: המפיק הוא בוודאי הגורם הכלכלי שעומד מאחורי עשיית הסרט.

קריאה: אם המזמין זה אנחנו אז אתם לא הגורם הכלכלי.

עמית אשכנזי: יצטרכו לבדוק לפי הנסיבות, לכן אין פה אמירה ערכית.

הדס פלד: אם אנחנו מזמינים ומממנים, בגלל שהחוק מחייב אותנו להזמין דרך מפיק חיצוני, הוא עונה להגדרה ואנחנו לא.

משה כחלון: אבל הוא לא יכול להפוך אותו לגורם כלכלי.

הדס פלד: אם יבוא בית משפט ויפרש את הגדרת מפיק, אז דברי ההסבר האלה - - -

משה כחלון: אני לא יודע, אף פעם לא דנתי בזה.

הדס פלד: השאלה היא אם אפשר לעשות צעד אחורה ולהחליט שאחרי שנדון ב-33(5) נחזור להגדרת מפיק.

אתי בנדלר: השאלה את מבקשת לשנות את הגדרת המפיק או את דברי ההסברה להגדרה.

חנה מצקביץ: אני אומרת שהיא צודקת.

חנה מצקביץ: כשאנחנו באמת מזמינים הפקות מבחוץ אז המפיק מוגדר כמפיק, למרות שאנחנו המממנים.

אתי בנדלר: אני מבינה שאין לכם הערות להגדרה אלא רק לדברי ההסבר.

אתי בנדלר: ועדת הכנסת יכולה להיעזר בדברי ההסבר כדי להבין את כוונת המציע.

אתי בנדלר: עיקר הדברים החשובים, מבחינת המחוקק ותהליך החקיקה, אלה הדברים שנאמרים ומוסברים בוועדה.

אתי בנדלר: הוועדה איננה מאשרת וגם הכנסת איננה מאשרת את דברי ההסבר.

אתי בנדלר: הוועדה מאשרת את נוסח החוק וכך גם המליאה.

הדס פלד: הבקשה שלי היא שנחזור להגדרת מפיק, כאשר נדון בסעיף 33(5) ונראה איך יהיה הנוסח שם.

לאה ורון: בינתיים ההגדרה של מפיק אושרה בוועדה.

לאה ורון: היה ויהיה לכם צורך, תבקשו מיושב ראש הוועדה לחזור.

משה כחלון: אם יהיה צורך נחזור לזה.

הדס פלד: אפשר לומר לפרוטוקול שאנחנו נחזור.

משה כחלון: זה מה שאמרתי.

משה כחלון: אין לנו יכולת לגעת בדברי ההסבר.

הדס פלד: לעמית יש יכולת.

אתי בנדלר: אין לו יכולת, זה פורסם.

לאה ורון: כשהצעת החוק עולה למליאת הכנסת לקריאה השניה והשלישית, היא לא עולה עם אותם דבר ההסבר, הם אינם.

לאה ורון: אלה כבר פורסמו.

אתי בנדלר: הם יישארו בספר הצעות חוק לעולם.

אמיר רוזנברג: עם כל הכבוד לגופי השידור, הם קופצים על משהו שהם לא היו צריכים לקפוץ.

אמיר רוזנברג: המפיק הוא הגורם הכלכלי העומד מאחורי עשיית היצירה ולא מאחורי מימונה.

אמיר רוזנברג: מי שעושה את הסרט זה לעולם לא גוף השידור.

לאה ורון: אתה שוב עוסק בדברי ההסבר שהם לא רלוונטים.

משה כחלון: עורכת הדין פלד, אם יהיה צורך ונידרש לזה, נחזור.

אייל פרייס: יש לי הצעה לגבי פרסום.

אייל פרייס: ההגדרה מבוססת על האמנות הבינלאומית.

אייל פרייס: יש לנו גם פרסום מסוג חדש והוא הפרסום באינטרנט.

אייל פרייס: כאשר מעמידים את היצירה באינטרנט, לא בהכרח מעמידים את העותקים אלא מעמידים את היצירה עצמה.

אייל פרייס: היא נמצאת באתר וכל אחד נכנס לאתר.

אייל פרייס: הצעתי היא שבמקום שיהיה כתוב: "מספר סביר של עותקים של הצירה, בשום לב לאופייה", יהיה כתוב "העמדה של היצירה בשים לב לאופייה".

ארנן גבריאלי: אדוני, יש זכות חדשה בחוק הזה.

ארנן גבריאלי: סעיף 15 והעמדה של יצירה לרשות הציבור.

ארנן גבריאלי: זאת בעצם הזכות באינטרנט.

ארנן גבריאלי: הניסוח של פרסום הוא בדיוק כמו הניסוח הזה וזה עלול לבלבל.

ארנן גבריאלי: אלה שני דברים שונים.

ארנן גבריאלי: יש פרסום של היצירה, יש זכות חדשה של העמדה לרשות הציבור.

ארנן גבריאלי: מוכרחים לשנות פה את הנוסח כדי שתהיה אבחנה בין שני הדברים.

ארנן גבריאלי: בסעיף 11(5) כתוב: "העמדת יצירה לרשות הציבור כאמור בסעיף 15".

ארנן גבריאלי: זה בדיוק אותו הנוסח כמו של הפרסום.

ארנן גבריאלי: זה מנוסח באותם מילים כמו הפרסום, וזה לא הגיוני.

עמית אשכנזי: לנוסח פה יש משמעויות לעניין הזיקות הבינלאומיות.

עמית אשכנזי: אם הוועדה רוצה, אני מוכן לבדוק את זה.

אייל פרייס: על פי אמנת ברן, פרסום זה הוצאת עותקים לציבור.

אייל פרייס: לכן בפרסום אפשר יהיה כתוב "הוצאת היצירה לציבור" ולא "העמדה", ואז לא ייווצר בלבול בסעיף הזה.

אתי בנדלר: לכתוב "הוצאה" במקום "העמדה".

אתי בנדלר: "הוצאה של מספר סביר של עותקים של היצירה בשים לב לאופייה לרשות הציבור".

אייל פרייס: ההערה שלי נאמר לגבי "מספר סביר".

אתי בנדלר: אתה לא צריך את זה.

עמית אשכנזי: אנחנו צריכים לזכור למה אנחנו נכנסים לזה.

עמית אשכנזי: יש פה עניין של איפה נעשה הפרסום הראשון.

עמית אשכנזי: אלה הסעיפים שזה מפנה אליהם.

עמית אשכנזי: איפה נעשה פרסום ראשון באינטרנט?

עמית אשכנזי: אנחנו לא יודעים לענות על זה.

עמית אשכנזי: אני מציע להידבק לנוסח של אמנת ברן כי זאת המשמעות של הפרסום פה, למיטב הבנתי.

עמית אשכנזי: אני מוכן לבדוק את זה.

אתי בנדלר: אם אתה מסתכל בסעיף 11, יש לך את הפרסום ויש לך פעולה אחרת או סוג אחר, שזה ב-5 – העמדת היצירה לרשות הציבור.

אתי בנדלר: אתה לא תובע על הפרה מכוח הפרסום אלא מכוח העמדת היצירה.

עמית אשכנזי: זאת לא תביעה על הפרה.

עמית אשכנזי: שימו לב לשימוש בהגדרת פרסום בסעיף 8, 9 ו-45.

עמית אשכנזי: הסעיפים הללו עוסקים בזיקה לישראל.

עמית אשכנזי: הדרישה היא על יצירה שפורסמה לראשונה בישראל.

עמית אשכנזי: אני מוכן לקבל את ההצעה של אתי לגבי הוצאה של עותקים.

אייל פרייס: הנושא של פרסום בוא בראש ובראשונה הוא בסעיף 11(2).

אייל פרייס: ליוצר יש זכות מתי היצירה שלו תצא לאור.

אייל פרייס: הוא יכול לשמור אותה במגירה כמה שהוא רוצה.

אייל פרייס: סעיף 11(2) אומר את זה.

משה כחלון: מה היית מוסיף או גורע מההגדרה?

אייל פרייס: אני רוצה להתייחס ל"מספר סביר של עותקים".

אייל פרייס: אם היוצר בוחר לפרסם את יצירתו באינטרנט לא צריך להגביל אותו במספר עותקים משום שבאינטרנט את עניין של עותקים.

אייל פרייס: לכן זה צריך להיות "הוצאת היצירה, בשם לב לאופייה, לרשות הציבור".

עמית אשכנזי: אני מקבל את מה שאייל אומר, אבל אני מנסה לחשוב על מצב - - - הרי העמדה לרשות הציבור זאת ממילא זכות עיקרית שלו.

משה כחלון: העקרונות ברורים, תמצאו את הנוסח בהמשך.

משה כחלון: ההגדרה תנוסח לפי מה שהתוות.

עמית אשכנזי: אני חייב לחדד.

עמית אשכנזי: מספר עותקים זה משהו שלפי הבנתי בא מהאמנות וצריך להישאר איתו.

עמית אשכנזי: המצב שאייל פרייס חושש מפניו, שמישהו ישים לו באינטרנט ללא רשותו את היצירה, זה מוגן בלי קשר אם זה פרסום ראשון או לא.

עמית אשכנזי: יש סעיף מפורש כזה שהוספנו.

עמית אשכנזי: בין אם זה פרסום ראשון, בין אם לאו, אסור לשים את היצירה של מישהו באינטרנט בלי רשותו.

משה כחלון: אתם מתכוונים להיפגש, תדברו גם על זה.

אמיר רוזנברג: הסעיף מחריג ביצוע פומבי.

אמיר רוזנברג: סעיף 13 מגדיר מה זה ביצוע פומבי.

אמיר רוזנברג: אני מדבר על ההודעה של הפרסום.

עמית אשכנזי: זה לא נחשב כפרסום.

אמיר רוזנברג: אני מסכים עם מה שאייל אמר.

אמיר רוזנברג: בסרטים, להבדיל מתקליט והתכנים של התקליט, הפרסום הוא גם הביצוע הפומבי.

עמית אשכנזי: אמנת ברן אומרת את זה.

עמית אשכנזי: "תכנית מחשב" – תוכנת מחשב בכל צורה שבה היא מבוטאת".

משה כחלון: הגדרת תכנית מחשב מאושרת.

עמית אשכנזי: "תקליט" – טביעה של צלילים, למעט טביעה של צלילים ביצירה קולנועית".

אתי בנדלר: הוחלט שזה יידון שוב כשנדון בסעיף 32.

אייל פרייס: זה עוסק בשאלת הבעלות.

אייל פרייס: אנחנו פה מגדירים את היצירה.

אייל פרייס: כל היצירות האחרות הוגדרו.

אייל פרייס: צריך להגדיר בכלל מה זה תקליט.

אייל פרייס: אין לי התנגדות לסיפה שזה "טביעה של צלילים".

אייל פרייס: לגבי יצירה קולנועית זה יידון כי יש מחלקות בשאלה מהי היצירה הקולנועית.

אייל פרייס: אבל לגב תקליט?

אייל פרייס: אני מקבל את ההגדרה כפי שהיא, אבל אם יש מחלוקת לגבי הסיפה, שהיא תידון בנפרד לגבי היצירה הקולנועית כאשר ידעו מה היא.

אייל פרייס: כרגע, תקליט כטביעה של צלילים, מקובלת.

משה כחלון: הוא אומר שברגע שיתקיים דיון על הנושא של יצירה קולנועית, נשנה.

אתי בנדלר: כרגע ההגדרה מאושרת כפי שהיא.

קריאה: למה תקליט ולא הקלטה.

קריאה: כל השוק מדבר על הקלטות.

קריאה: הקלטה יכולה לבוא לידי ביטוי במה שאנחנו קוראים תקליט.

משה כחלון: אנחנו לא חוזרים 8 חודשים אחורה.

משה כחלון: הוחלט לבטל את ההגדרה של תקליט מסחרי.

משה כחלון: הגדרת תקליט מאושרת, כפי שהיא מופיעה.

משה כחלון: הגדרת השר, שר המשפטים, מאושרת.

משה כחלון: תודה רבה, הישיבה נעולה.