ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2007-05-07 10:40

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב, אני פותח את הדיון בנושא הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 32)(מידע פנים ותרמית במכשירים פיננסיים נגזרים), התשס"ו-2005.

משה טרי: מה שמונח לפניכם זה עוד חלק משכלול השוק וגיוון המוצרים.

משה טרי: עד היום, אופציות על מניות לא היו מותרות בבורסה, ובעולם הדברים האלה קיימים כבר הרבה שנים.

משה טרי: אותן המגבלות שקיימות במניות מחילים גם על האופציות, בעיקר בכל מה שקשור למידע פנים.

משה טרי: אנחנו מדברים על אופציות על מניות – אופציה על מניית טבע, מניית בנק לאומי, IDB.

משה טרי: אותם כללים שחלים על המניות יחולו גם כאן.

משה טרי: זה דבר נחוץ מאוד לשוק והיה צריך להיות מזמן, כמובן שהוא כרוך בתיקוני חקיקה, שמונחים על שולחנכם.

יעקב ליצמן: אם זה כל כך חשוב, למה לא הביאו את זה עד עכשיו, למרות שהממשלה החליטה על זה לפני שנה וחצי?

משה טרי: אני לא רוצה להגיד את אשר על לבי לגבי התהליכים האלה.

משה טרי: חבל לנצל את הדיון הזה.

משה טרי: יש דברים שצועקים לשמיים ונתקעים כבר שנים וגורמים נזק גדול, אבל אני מרסן את עצמי לא לדבר.

יעקב ליצמן: אם יש סודות שאנחנו לא יודעים, לא אצביע.

סטס מיסז'ניקוב: ראיתי את משה טרי לפחות כמה עשרות פעמים במשך השנה האחרונה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא זוכר שהצגת לו מתישהו את השאלה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: בוא נשמור על כללי משחק.

יעקב ליצמן: יש לי מה לענות על זה, אבל משה טרי אומר שיש דברים נסתרים ואני חושב שחברי הוועדה צריכים לדעת מהם.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי הסעיף הזה – בבקשה, אבל לא באופן כללי.

שלי יחימוביץ': מר טרי אומר שיש לו דברים חמורים להגיד לנו.

שלי יחימוביץ': בוא נבקש פגישה עם משה טרי ונשמע מפיו את אותם דברים חמורים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקבל את מה שאת אומרת, אבל זה לא שייך לסעיף הזה.

משה טרי: יש הרבה דברים שתקועים שנים.

סטס מיסז'ניקוב: חבר-הכנסת ריבלין, בבקשה.

ראובן ריבלין: אתחיל עם תיקון 32, שהוא כל כך הגיוני.

ראובן ריבלין: הוא מדבר על השוואת האופציות והנגזרים, כפי שנעשה הדבר בבורסת טוקיו, באוסטרליה, בארצות הברית.

ראובן ריבלין: זה דבר הגיוני לחלוטין, אבל כנראה שהיה גוף בממשלה שהתנגד לזה.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת מה היו הנימוקים, למה הם לא רצו להשוות אותנו לנאורות במדינות העולם המתעסקות בבורסה?

ראובן ריבלין: כשקראתי את הסעיף זה נראה לי דבר מובן מאליו.

ראובן ריבלין: שאלתי מדוע לא עשו את זה קודם, וענו לי שזה מסתובב בממשלה כבר שנתיים.

משה טרי: אין שום גורם שמתנגד לדבר הזה.

משה טרי: זאת ביורוקרטיה.

סמדר אלחנני: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שהסעיף הזה הופיע בחוק שחילק את מניות בל"ל לציבור האזרחים במדינת ישראל.

סמדר אלחנני: זה היה בדיוק לפני שנתיים.

סמדר אלחנני: צריך היה לעשות לזה פיצול.

אמנון כהן: אני רוצה לדעת מה היה עד עכשיו בנושא האופציות ומה אתה מבקש ממני.

משה טרי: יש שני סוגי אופציות בשוק; יש מה שנסחר היום, כתבי אופציה, ויש אופציות טהורות שמוכרות בעולם, שאותן לא יכולנו להוציא בגלל המגבלות האלה, בעיקר של מידע פנים.

משה טרי: זה חייב תיקון חקיקה, שמונח בפניכם, מהרגע שזה יאושר אפשר יהיה להנפיק ואותן מגבלות שחלות על מניות יחולו גם על האופציות.

סמדר אלחנני: מתי זה מתחיל?

שגית אפיק: עם הפרסום ברשומות.

שגית אפיק: אין לזה תחילה מיוחדת.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש מהיועצת המשפטית להסביר לנו מה ההבדל בין הנוסח המקורי לבין הנוסח המוצע.

שגית אפיק: "חוק ניירות ערך (תיקון מס' 33)(מידע פנים ותרמית במכשירים פיננסיים נגזרים), התשס"ז-2007.

שגית אפיק: תיקון סעיף 52א 1.

שגית אפיק: חוק ניירות ערך התשכ"ח-1968 (להלן – חוק העיקרי), בסעיף 52א – (1) אחרי ההגדרה "חברה" יבוא: "ניירות ערך" – כהגדרתם בסעיף 52; "נכס בסיס" – הנכס נושא ההתחייבות בנייר ערך; (2) בהגדרה "מידע פנים", בסופה יבוא "או במחיר נייר ערך אחר, אשר נייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו".

שגית אפיק: " זה סעיף של הסדרות, שמוסיף הסדרה של נכס בסיס.

דניאל רימון: עד היום, כיוון שלא הייתה הגדרה מיוחדת, ההגדרה הרלוונטית הייתה ההגדרה המופיעה בסעיף 1.

דניאל רימון: כיוון שכבר פסקה הפסיקה שאופציות אינן נכללות בגדר נייר ערך, ספק אם נכנס שם חוזה עתידי, יש סיטואציות שונות לנגזרים, אופציה למניה הבודדת – שעדיין אין אבל אולי תהיה בעתיד – רצינו להבטיח שנייר ערך לצורך הפרק הזה יהיה בהגדרה רחבה.

דניאל רימון: באופן זה אנחנו גם משווים את ההגדרה לזו הקיימת בסעיף 54, שנוגע לעבירת התרמית ובסעיף הקודם, שנוגע לפרק של הגמול.

דניאל רימון: בהתאמה גם עשינו תיקון והגדרנו נכס בסעיף, כיוון שעכשיו אנחנו מדברים על ניירות ערך, שבשפה הפופולרית הם נגזרים, הם נגזרים מנכס בסיס.

דניאל רימון: כמובן שלא לכל נייר ערך יש נכס בסיס – למניה אין כזה – אבל אם זה נייר שיש לו נכס בסיס, אנחנו צריכים להגדיר מהו.

דניאל רימון: הגדרה דומה יש בסעיף 68 לחוק השקעות משותפות בנאמנות.

יעקב ליצמן: היות שמישהו אמר כאן שעיכבתי את נושא ניירות הערך, אני רוצה להגיד: אל"ף, שזה נכון, עיכבתי את זה לתקופה מסוימת.

יעקב ליצמן: בי"ת, אם אתה רוצה שאסביר למה עיכבתי אני מוכן לעשות את זה – אני לא חושב שמישהו ישמח שאגיד למה.

יעקב ליצמן: גימ"ל, לא עיכבתי שנה וחצי, עיכבתי חודשיים.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: שגית, תמשיכי לקרוא, בבקשה.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 52ב 2.

שגית אפיק: בסעיף 52ב לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א) – (א) בפסקה (1), אחרי "בבורסה" יבוא "או העושה עסקה בנייר ערך אחר אשר נייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו, והכל"; (ב) בפסקה (2), אחרי "של חברה" יבוא "או על נייר ערך אחר אשר נייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו".

שגית אפיק: בסעיף קטן (ב) בפסקה (1)(ב), אחרי "מתייחס אליה" יבוא "או בנייר ערך אחר שנייר ערך של החברה הוא נכס בסיס שלו".

דניאל רימון: הסעיף המרכזי הוא זה שקראת עכשיו, והוא אומר שבהנחה שלאיש פנים בתאגיד – למשל מנכ"ל של חברה – עושה עסקה בהסתמך על מידע פנימי שלו, שהציבור עדיין לא שותף לו, פועל בנייר ערך שבידו.

דניאל רימון: למשל, הוא יודע שחברה שלו מנהלת משא ומתן כדי להיכנס לשוק הרומני, הציבור עוד לא שותף להחלטה הזאת, עוד לא התקבלה החלטת דירקטוריון, הוא רץ וקונה.

דניאל רימון: יש לו מידע העודף, שפוגם בהגינות השוק, שפוגם בתמחור הנכון של השוק, שבעזרתו הוא מבצע עסקה.

דניאל רימון: זה רלוונטי גם כאשר הוא לא מחזיק את המניה של התאגיד אבל הוא מחזיק חוזה עתידי, איזושהי התחייבות של שני הצדדים לרכוש נכס פיננסי במועד עתידי, שמסתמך על אותה מניה של אותה חברה, שהוא מכיר מבפנים, ההיגיון נותר בעינו.

אמנון כהן: מה יקרה לאותו אדם שגילו שהיה לו מידע קודם והוא השתמש בו?

שגית אפיק: הוא יכול לקבל קנס של 200 מיליון שקלים או מאסר של חמש שנים.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: נעבור לסעיף 3.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 52ה 3.

שגית אפיק: בסעיף 52ה לחוק העיקרי, במקום סעיף קטן (א) יבוא: (א) קנה איש פנים מרכזי בחברה ניירות ערך של החברה שבה הוא משמש איש פנים מרכזי או ניירות ערך אחרים שניירות ערך של החברה הם נכס בסיס שלהם, תוך שלושה חודשים מיום שבו מכר ניירות ערך כאמור, או מכר ניירות ערך כאלה תוך שלושה חודשים מיום שבו קנה ניירות ערך כאמור, תהיה זו ראיה לכאורה כי עשה שימוש במידע פנים, אלא אם יוכיח כי לא היה בידו מידע פנים בעת המכירה או הקניה, או שבנסיבות העניין סביר שלא היה בידו מידע פנים אותה עת.

שגית אפיק: "

דניאל רימון: הסעיף הזה הוא סעיף חזקה, שאומר שאם נעשו עסקאות בטווח של שלושה חודשים יש כיפוף נטל הראיה, ומי שמואשם צריך להוכיח שהוא לא עשה את זה - - -

אמנון כהן: ממתי מרשיע אותו, מרגע שמגלים את הדבר או מרגע שהוא מואשם סופית בבית המשפט?

משה טרי: בית המשפט מרשיע, לא אני.

דניאל רימון: הסעיף הזה מרחיב את ההגנה הקיימת היום גם על נגזרים.

שגית אפיק: סעיף 4.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 52ז.

שגית אפיק: בסעיף 52ז לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א)(5), אחרי "מידע פנים" יבוא "או בקשר לניירות ערך אחרים אשר ניירות ערך של החברה הם נכס בסיס שלהם"; (2) בסעיף קטן (ב), אחרי "ניירות הערך שלו" יבוא "או נייר ערך אחר אשר נייר ערך של החברה הוא נכס בסיס שלו".

דניאל רימון: כאן זו בדיוק תמונת המראה.

דניאל רימון: אלה סעיפי הגנה, חזקות לטובת הנאשם.

דניאל רימון: עשינו התאמה לכל החזקות.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 54.

שגית אפיק: בסעיף 54 לחוק העיקרי, במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) בסעיף זה, "ניירות ערך – כהגדרתם בסעיף 52."

כנרת רצון פיקובסקי: אני רוצה לוודא שמבינה את הנוסח המדויק.

כנרת רצון פיקובסקי: הכוונה אופציות על המניה, לא לאופציות על המעו"ף או אופציות על היורו או אופציות על הדולר.

כנרת רצון פיקובסקי: רוצה לוודא שהתיקון לא מתייחס להם.

כנרת רצון פיקובסקי: הניסוח לא ברור.

ראובן ריבלין: האם ההגדרה "נכס" על פי סעיף 52 כוללת גם את האופציות גם על מטבע זר?

דניאל רימון: מדובר על כל נגזר שיש לו נייר ערך, שהוא נכס בסיס שלו.

דניאל רימון: לעתים נכס הבסיס יכול להיות נייר ערך בודד; למשל, אופציה על "טבע"; עדיין אין כזאת בארץ אבל יש בקשה, והבורסה מתכוונת לכתוב כאלה.

דניאל רימון: אחת הסיבות שבעטיין הרשות לא נעתרה לבקשה הזאת עד עכשיו היא כי חששנו ממניפולציות.

דניאל רימון: יחד עם זאת, לא סגרנו בפנינו את הדלת, שלפעמים נכס הבסיס יהיה יותר מנייר ערך אחד.

דניאל רימון: למשל, אם מדובר על תעודת סל מניות הבנקים, והמניה של בנק לאומי יכולה להיות 40% מהמשקל במדד הזה, מי שהוא מנכ"ל בבנק לאומי ויעשה עסקה באופציה או תעודת סל על מדד הבנקים, יכול להיות שבית המשפט יכריע שזה נכס בסיס.

ראובן ריבלין: קומודיטיס נכלל בעניין הזה?

ראובן ריבלין: אופציות לעתיד יכולות להשתנות כתוצאה מההגדרה פה?

משה טרי: בקומודיטיס אין מידע פנים.

שמשון אלבק: העבירה על מידע פנים מתייחסת למידע מחברה, ולכן אין קשר בין זה לבין קומודיטיס ובין זה למטבעות.

שמשון אלבק: זה כתוב בהגדרת העבירה.

שמשון אלבק: פה אנחנו משנים את הגדרת נייר הערך לצורך העבירה.

כנרת רצון פיקובסקי: אם זה ברור, אני מקבלת.

כנרת רצון פיקובסקי: בקריאה זה לא היה ברור.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד הצעת חוק ניירות ערך, תיקון מס' 33, כפי שהוקרא על ידי הוועדה?

סטס מיסז'ניקוב: בעד – פה אחד נגד - אין אושר

סטס מיסז'ניקוב: תודה, הצעת החוק אושרה לקריאה שניה ושלישית.

עינב רצון: אני למה לא הובא לעיון הוועדה נייר העמדה המלא של הרשות לניירות ערך, שמדבר על מקרה כמו של הרמטכ"ל ביום שבו פרצה המלחמה, שהיה שימוש במידע עדיף של המדינה כולה, ולא של חברה פרטית, וזאת לא עבירה על החוק.

עינב רצון: כשזה קורה בחברה פרטית, שיכולה להיות זניחה, זאת עבירה על החוק, אבל אם יש מידע על המדינה, במיוחד ברמה אסטרטגית, כמו של הרמטכ"ל, זה לא נכנס לתוך החוק.

משה טרי: זה לא קשור למה שיש כאן.

משה טרי: הנושא של מידע עדיף מטופל אצלנו במישור אחר, שהוא יגיע לכאן בבוא העת.

יעקב ליצמן: נכון שזה לא קשור, אבל היא אומרת שבאותה הזדמנות שאתה מטפל בחברה טפל גם בזה.

משה טרי: זה מטופל.

משה טרי: לא מערבבים בין הדברים.

משה טרי: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 28)(עיצום כספי), בתשס"ה-2005

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עוברים לסעיף 6, הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 28)(עיצום כספי), התשס"ה-2005.

משה טרי: הסמכויות שיש היום לרשות לניירות ערך הן סמכויות פליליות, שהן כלי כבד, יקר ומורכב.

משה טרי: המטרה שלנו היא לעשות את העבודה בצורה יותר יעילה ונכונה.

משה טרי: יש כאן מספר כלים, שאנחנו רוצים שיהיו לנו על מנת לפשט את העבודה, כדי שתהליכי האכיפה יהיו יעילים ונכונים.

משה טרי: יש כאן מתן תרופה מהירה וזולה לכל מיני הפרות, שהיום הן הפרות שהסנקציה בגינן היא פלילית.

יעקב ליצמן: יש לכם כופר, כמו שיש במס הכנסה, למשל?

משה טרי: אין כופר, אבל יש זכות לערער.

משה טרי: במקרה שלפנינו אין, בנושאים אחרים שיבואו לכאן – יש.

שמשון אלבק: כרגע אין כופר.

שמשון אלבק: לא כל העבירות וההפרות ראויות לטיפול של משפט פלילי.

שמשון אלבק: אנחנו הולכים עם הזרם בכל הדברים; זה מוכר בעולם ומקובל, שיוצרים כלי נוסף, שהוא כלי אכיפתי.

שמשון אלבק: הוא סנקציה אבל הוא איננו פלילי.

אמנון כהן: להפוך את הקנס לאוטומטי.

שמשון אלבק: הוא לא קנס אוטומטי.

שמשון אלבק: יש ועדה של הרשות שתדון אם אכן הייתה הפרה, אבל אם הייתה הפרה יש קנס בצידה.

שמשון אלבק: אם מישהו אחר בדיווח ביום אחד לא נגיש נגדו כתב אישום, אלא נבחן אם הוא הפר את החוק, ואם הוא הפר את החוק יקבל קנס בהתאם לגודל החברה, ליכולות התשלום שלו.

אמנון כהן: יש לו אפשרות לערער?

שמשון אלבק: כן.

משה טרי: אם הגענו למסקנה שהאיחור היה מטעמים כאלה – זה סיפור אחר, אבל יש מקרים שתהיה ראויה גם חקירה פלילית.

אמנון כהן: תהיו כמו בית משפט?

אמנון כהן: תשבו, תבדקו אם החברה - - -

משה טרי: יש זכות לערער בבית משפט.

שגית אפיק: זה קיים היום הרבה.

שמשון אלבק: זה לא בית משפט, אין לו סמכויות שיפוטיות.

שמשון אלבק: מדובר בהפרות שהן בעיקרן טכניות, שהיכולת לברר את העובדות קלה.

שמשון אלבק: לכן הרשות, כגוף מקצועי, שמבין הכי טוב בתחום הזה, תוכל לקבל החלטות באופן סביר.

שמשון אלבק: כמובן שזה ייעל מאוד את האכיפה וישפר אותה וייצר שוק יותר טוב, בגלל האופן שבו נפעל.

שמשון אלבק: מצד שני, כשיגיעו להפרות ועבירות שמצריכות טיפול פלילי ילכו לטיפול פלילי.

סטס מיסז'ניקוב: האם יש פה חברות חיתום?

אמנון כהן: יש למישהו מה להגיד?

אמנון כהן: כי זאת תקנה - - -

משה טרי: התקנות האלה באות במקום חקירה פלילית, איזו התנגדות יכולה להיות?

אמנון כהן: זה להפוך גוף למעין שיפוטי.

משה טרי: הדברים האלה קיימים היום בחוק הקרנות ובחוק הייעוץ.

משה טרי: זה הוכח ככלי מאוד יעיל.

משה טרי: לקחנו את אותו מודל.

דניאל מולקנדוב: האם הענישה הזו כוללת השעיה של שחקן?

שמשון אלבק: לא, אין סנקציה של השעיה.

דניאל מולקנדוב: כשנותנים לגוף רגולטורי יותר מדי כוח בידיים, כולל כמעט להיות בית משפט, זה לא טוב.

דניאל מולקנדוב: קראנו בעיתונים על חוקר מהרשות לניירות ערך שחקר חברה בורסאית והפך להיות המנכ"ל שלה.

דניאל מולקנדוב: הוא פטר אותה בקנס זניח של 1.2 מיליון שקלים.

דניאל מולקנדוב: עכשיו הוא גם נחקר - - -

משה טרי: מה אתה מערבב דברים?

משה טרי: אתה זורק כאן - - -

דניאל מולקנדוב: אם יש יותר מדי כוח בידיים, מגיע מצב שאותו אדם צריך אחר כך, במשך שנתיים-שלוש, לטהר את שמו, כי מחליטים החלטות גם בעניינים שקשורים לפרנסה שלו, מטילים עליו קנסות כספיים, לפני שבית משפט נתן את דעתו.

יעקב ליצמן: במקומך לא הייתי מעיר את זה, כי אני חושב שהם לא צודקים בזה שאין להם סנקציה כזאת.

יעקב ליצמן: אני לא רואה בזה פסול, כי הדרך פתוחה בפניך לפנות לבית המשפט.

דניאל מולקנדוב: אני חושב שכדאי שתהיה ועדה חיצונית ציבורית, שתקבע אם אדם עבר איזושהי עבירה.

שמשון אלבק: הרשות היא הגורם.

שמשון אלבק: מליאת הרשות זה לא עובדי הרשות.

שמשון אלבק: חברי המליאה של הרשות הם אנשים שנבחרים.

דניאל מולקנדוב: באיזה רוב חברי המליאה - - -?

סטס מיסז'ניקוב: אדוני, קודם כל, אתה צועק.

סטס מיסז'ניקוב: בי"ת, אם זה הופך להיות אישי אז לא כאן.

סטס מיסז'ניקוב: העלית נקודה, נתנו לך תשובה?

דניאל מולקנדוב: לא, יש לי עוד שאלה.

דניאל מולקנדוב: חברי המליאה, שיקבעו, מה הרוב שלהם?

דניאל מולקנדוב: האם ראש הרשות ואחד מחברי המליאה החיצונית הם רוב מספיק?

דניאל מולקנדוב: בפועל, יכול להיות שעמדת הרשות תהיה אחת ועמדת המליאה תהיה שונה, אבל מספיקים שני אנשים.

דניאל מולקנדוב: זאת אומרת, ראש הרשות הוא זה שמחליט בסופו של דבר.

דניאל מולקנדוב: אם לא יהיו לפחות שלושה אנשים בוועדה הזאת - - -

יעקב ליצמן: אתה יודע שכדי לאשר את החוק הזה מספיק רוב של אדם אחד.

דניאל מולקנדוב: כפי שאמרתי, חברי המליאה ממונים על ידי שר האוצר, ורובם הגדול לא עובדי מדינה.

דניאל מולקנדוב: כולם אנשים רציניים, שדנים בענייני המליאה כמו דירקטוריון.

דניאל מולקנדוב: אופן העבודה של הרשות הוא שהיא קובעת ועדות.

דניאל מולקנדוב: בוועדות ניתן לקבל החלטות ברוב.

דניאל מולקנדוב: המשמעות של הדבר הזה הוא שוועדה של הרשות דנה בשלושה, ורוב זה שניים מתוך השלושה.

דניאל רימון: בנוסח שעבר קריאה ראשונה היה כתוב "יושב ראש הרשות" בלבד, כמו גם המפקח על הביטוח, המפקח על הבנקים וקופות הגמל, שזה אדם בודד.

דניאל רימון: היושב ראש מצא לנכון להרחיב.

שגית אפיק: אני קוראת את נוסח החוק המתוקן, שהועבר אליכם על ידי הרשות.

גד סואן: אני רוצה להעיר כמה הערות כלליות לפני כן.

גד סואן: החוק הזה נדון כבר כמה שנים, מתגלגל במסדרונות הרשות.

גד סואן: בפעם הראשונה זה היה דוח מאוד רחב, ספר שקיבלנו, קראנו וישבנו עם אנשי הרשות עליו.

גד סואן: זה עבר גלגולים שונים ונוסחים שונים, קיבלו חלק מהערותינו – וודאי גם של גופים אחרים – ושינו את הדברים.

גד סואן: הנוסח האחרון הגיע לידינו ביום חמישי, אחרי שהזמינו אותנו לישיבת הוועדה כאן.

גד סואן: עברנו עליו והערנו כמה הערות לאנשי הרשות, ואני רוצה לדבר על שני נושאים חשובים.

גד סואן: ככלל, עיצום כספי הוא דבר ראוי.

גד סואן: בניגוד לדברי מר מולקנדוב, אנחנו חושבים שזה טוב, זה מפשט את הדברים ולא כל דבר צריך להיות פלילי, יש מקום גם לדבר אזרחי.

גד סואן: אבל - כמו שהוצע בפעם הראשונה כשהגיע התזכיר המפורט שעליו מתבססת כל הצעת החוק הזאת - אנחנו חושבים שצריך לפרסם מראש תקנות או הנחיות שמצביעות על הנסיבות, על המקרים והשיקולים על פיהם תבחר הרשות אם ללכת בנתיב אזרחי או בנתיב פלילי.

גד סואן: זה מופיע במפורש בספר עב הכרס של הרשות, אבל פה זה לא בא לידי ביטוי.

גד סואן: אנחנו חושבים זה ראוי, שהציבור ידע איך להתנהג, שהחברות הציבוריות ידעו מראש איך להתנהג.

גד סואן: זה היה כדבר מרכזי בחוברת הראשונה שהביאה הרשות.

גד סואן: דבר נוסף, יש אפשרות שיטילו על חברה עיצום כספי, שהיא משלמת אותו, ואחר כך – מסיבה כזו או אחרת או הצטברו דברים שהרשות לא ידעה קודם לכן - מחליטים לתבוע את החברה בהליך פלילי, ומחזירים את הכסף.

גד סואן: מה שביקשנו לקבוע - או בחוק או בהודעה שתהיה כאן - שעצם תשלום העיצום הכספי על ידי חברה אינו מהווה הודאה או ראיה במשפט הפלילי.

גד סואן: אלה הדברים העיקריים.

גד סואן: יש עוד כמה הערות פחות חשובות, למשל שהעלו את הסכומים בצורה ניכרת, אבל לזה אני לא רוצה להתייחס.

נתי שילה: בנוסף למה שאמר גד, אני מבין שהנוסח שהובא לשולחן שונה מהנוסח שהיה בפנינו ביום חמישי-שישי.

סטס מיסז'ניקוב: הבנתי שזה פורסם באתר האינטרנט של הרשות.

נתי שילה: אולי אתמול.

נתי שילה: ביום חמישי זה לא היה באתר.

נתי שילה: אני מבין שאחד השינויים שכתוב בנוסח האחרון של יום חמישי היה שתחילתו של חוק במעמד כניסתן לתוקף של תקנות לפי סעיף 52יח (ג).

נתי שילה: הסעיף הזה מדבר על כך ששר האוצר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי בתקנות לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם ניתן יהיה להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך בקבוע בחוק זה ובשיעורים שיקבע.

נתי שילה: התקנות האלה לא הובאו, וכפי שכבר הבנו, מחקו את עניין התחולה.

נתי שילה: זאת אומרת, התחולה לא תלויה בתקנות האלה שתהיינה.

נתי שילה: אני מבין שהכוונה היא להפעיל את החוק בלי שהתקנות מונחות על השולחן.

נתי שילה: לכן, כל זמן שאין תקנות, הרשות אינה רשאית להטיל עיצום כספי הנמוך מהעיצום הכספים הקבוע בפרק זה, אלא לפי הוראות התקנות שאינן.

נתי שילה: אנחנו מבקשים להשאיר על כנו את עניין התחולה.

נתי שילה: כמו שהחוק הזה חיכה כמה שנים, יחכה עוד חודשיים-שלושה, יביאו את התקנות ונראה את התמונה בכללותה.

משה טרי: יש לנו סמכות לפטור בכלל מהקנס.

משה טרי: אז תדייק.

מרים אלוני: זה הכל או לא כלום.

נתי שילה: בסדר.

משה טרי: אז תציין את זה.

גד סואן: אתה יכול לפטור לגמרי, אבל אתה לא יכול לתת לו הנחה.

נתי שילה: בסעיף 52יח כתוב שעיצום כספי ישולם על פי דרישה בכתב מאת הרשות תוך 30 ימים מיום מסירת הדרישה.

נתי שילה: דרך אגב, בסעיף המקביל בקרנות הנאמנות מדובר על קבלת הדרישה.

נתי שילה: השאלה היא מה המשמעות של מסירה; האם זו מסירה בכתב?

נתי שילה: מסירה ביד?

נתי שילה: מסירה בעל פה?

נתי שילה: העניין הזה לא ברור.

נתי שילה: אולי צריך לשנות את זה ולכתוב מיום קבלתה של הדרישה.

מרים אלוני: זה משנה ביום?

מרים אלוני: אין לנו מעקב על הקבלה.

נתי שילה: זה עניין טכני, אבל חשוב שיידעו.

נתי שילה: בסעיף 52כב (א) מתייחס למקרה שבו היה קודם עיצום כספי ואחר כך החליטו לבטל אותו וללכת להליך הפלילי.

נתי שילה: במקרה זה כתוב:

נתי שילה: אין בהוראות פרק זה כדי לגרוע מסמכותו של תובע להגיש כתב אישום בשל הפרה לפי חוק זה, אם הוא סבור כי הנסיבות זאת מטעמים שיירשמו.

נתי שילה: אנחנו מבקשים להבהיר מי זה התובע.

נתי שילה: כל הזמן מדברים על הרשות, שאחראית להפעלת העניין.

נתי שילה: מי הישות של התובע?

נתי שילה: הוא צריך לכתוב את הנסיבות מטעמים שיירשמו - איפה זה ירשם?

נתי שילה: אלה הדברים, בנוסף למה שאמר גד.

שמשון אלבק: לגבי השאלה של כללים, מתי ילך לפלילי ומתי לאכיפה מנהלית.

שמשון אלבק: צריך לזכור שהחוק הזה נועד להקל; במקום ללכת לאכיפה פלילית הולכים לאכיפה מנהלית.

שמשון אלבק: לאף אחד אין זכות שיפעילו לטובתו אכיפה מנהלית, כאשר הפרקליטות החליטה להגיש נגדו כתב אישום פלילי.

שמשון אלבק: אף אחד לא יכול לבוא לבית המשפט הפלילי ולהגיד: יש אפשרות להטיל קנס אזרחי, אני מבקש שיחילו עלי את כללי הקנס האזרחי.

שמשון אלבק: שיקול הדעת נשאר בידי התביעה והרשות, ולכן השאלה - - -

גד סואן: זה בסדר, אבל מה הקריטריונים?

שמשון אלבק: הקריטריונים לאכיפה הזאת הם קריטריונים שייקבעו בצבירה של ניסיון, במהלך שנים.

שמשון אלבק: לא נקבע היום קריטריונים ונגביל את עצמנו לפעול בהליך אזרחי כאשר צריך פלילי או הפוך.

שמשון אלבק: יש פה הרבה מאוד שיקולי מדיניות.

שמשון אלבק: אם יהיו אירועים שיצריכו טיפול יותר דקדקני, ונבצע יותר ביקורות בתחום מסוים, נפעיל לגבי אותו תחום את אותן סנקציות מנהליות.

שמשון אלבק: מכיוון שהיום אנחנו עדיין לא נמצאים במצב שאנחנו יכולים לקבוע כללים כאלה, ובוודאי שלא לפרסם אותם, אנחנו מבקשים להפעיל את הכלים האלה במשך שנה, שנתיים, שלוש ואז נוכל לשקול אם צריך לפרסם כללים כאלה.

שמשון אלבק: בדקתי בהרבה מאוד מדינות בעולם, כללים כאלה לא מפורסמים, וזה ברור למה, כדי לא לאפשר למישהו שמפעילים נגדו הליך פלילי לטעון שמגיע לו קנס כספיץ לגבי שאלת התשלום, בשום מקום בחקיקה הישראלית לא כתוב שהתשלום יהווה ראיה או לא יהווה ראיה לכך שהאדם הודה כאילו ביצע את ההפרה הזאת, ואם הרשות תחליט להעביר את התיק שלו להליך פלילי זה יהווה הודאה, לכן אי אפשר להכניס את זה פה.

שמשון אלבק: התשלום כשלעצמו לא יהווה ראיה.

משה טרי: לפני שהולכים לבית משפט, אנחנו מביאים את זה לידיעתו, נותנים לו את זכות השימוע.

דניאל רימון: מוציאים הודעה, אחרי ההודעה יש לו זכות להישמע ורק אחרת הוא מקבל דרישה.

גד סואן: בעניין הזה נחה דעתנו.

גד סואן: אם מכריזים פה שעצם התשלום לא מהווה הודאה - - -

שמשון אלבק: לגבי נושא התחולה של כללים להפחתה, דרשנו שיהיו כללים להפחתה כדי להשאיר שיקול דעת בידי הרשות – או הוועדה שתדון בעניין - להפחית במקרים מסוימים.

שמשון אלבק: לא בכל העיצומים הכספיים הדבר הזה קיים.

שמשון אלבק: שוב, זה כדי להקל, וכמו שאמר יושב-ראש הרשות, אפשר גם לא לתת בכלל.

שמשון אלבק: הדבר הזה מחייב הפעלת שיקול דעת.

שמשון אלבק: אני לא חושב שצריך לעכב את החוק הזה אפילו יום אחד נוסף בשביל לייצר את הכללים להפחתה, כי כרגע הכללים ברורים, יש עונש ברור ליד כל הפרה.

שמשון אלבק: יש תהליך שלם שבו מייצרים כללים להפחתה לצורך עיצומים כספיים של אגף שוק ההון.

שמשון אלבק: ראינו את הכללים האלה והם נראים לנו סבירים, ברגע ששם זה יעבור אני מניח שבמודיפיקציה כזו או אחרת נביא גם את הכללים שלנו, כי יש לנו אינטרס שלוועדה יהיו כלים יותר גמישים להטיל את העיצום הכספי.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: שגית, תקראי את החוק, בבקשה.

שגית אפיק: אני קוראת החוק בנוסח המתוקן.

שגית אפיק: "1.

שגית אפיק: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 32 )(עיצום כספי), התשס"ז – 2007 הוספת פרק ח' 3.

שגית אפיק: 1.

שגית אפיק: בחוק ניירות ערך, התשכ"ח1968- (להלן- החוק העיקרי), אחרי סעיף 52 יד יבוא: "פרק ח' 3: עיצום כספי.

שגית אפיק: (א) הרשות רשאית להטיל עיצום כספי על תאגיד מדווח, על תאגיד שהוא חתם" – זה שינוי לעומת הכחול – "וכן על תאגיד שהציע את ניירות הערך שלו לציבור אף אם אינו תאגיד מדווח, שהפר הוראה מההוראות המנויות בתוספת החמישית, החלה עליו, או הוראה או דרישה שניתנו מכוח הוראה כאמור בסכום הקבוע בתוספת השישית, בהתאם לדרגה שבה התאגיד מסווג לפי התוספת האמורה (בפרק זה – הסכום הבסיסי לתאגיד).

שגית אפיק: (ב) בעל עניין או מי שחדל להיות בעל עניין, שחלה עליו חובת הודעה לפי הוראות סעיף 37 והפר את החובה האמורה, יהא חייב בעיצום כספי בסכום השווה לעשרים אחוזים מסכום העיצום הכספי הקבוע בחלק א' בתוספת השישית לתאגיד המסווג בדרגה א'.

שגית אפיק: (בפרק זה- הסכום הבסיסי לבעל ענין).

שגית אפיק: (ג) דרגתו של תאגיד תיקבע, לעניין התוספת השישית, לפי ההון העצמי שלו בהתאם לדוחות הכספיים שהגיש לפי חוק זה או בהתאם לדוחות הכספיים שנכללו בתשקיף שעל פיו הוצעו ניירות הערך של התאגיד לציבור, לפי המאוחר מביניהם.

שגית אפיק: ואולם, לעניין תאגיד שהוא חתם, תקבע דרגתו לפי היקף ההתחייבויות החיתומיות שלו בשנה שהסתיימה במועד הדרישה לפי סעיף 52 יח בהתאם לדוח האחרון שהגיש לפי חוק זה, ואם לא נדרש להגיש דוח כאמור- תהיה דרגתו, דרגה א'.

שגית אפיק: הפרה חוזרת 52 טז.

שגית אפיק: בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי שניתן היה להטיל בשלה אילו היתה הפרה ראשונה, סכום השווה למחצית העיצום הכספי כאמור; בפרק זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה, דרישה או חובה כאמור בסעיף 52 טו(א) או (ב), שנעשתה בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה דרישה או חובה, שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

שגית אפיק: הפרה נמשכת 52 יז.

שגית אפיק: בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה עיצום כספי לכל יום שבו נמשכת ההפרה, בשיעור כמפורט להלן: 1) ) לעניין הפרת הוראה מההוראות המנויות בחלק א' לתוספת החמישית או הוראה או דרישה שניתנו מכוח הוראה כאמור -ארבעה אחוזים מהסכום הבסיסי לתאגיד, ובלבד שסכום העיצום הכספי הכולל בשל ההפרה הנמשכת לא יעלה על פי עשרה מהסכום הבסיסי לתאגיד, ובהפרה חוזרת שהיא נמשכת על פי חמישה עשר מהסכום הבסיסי האמור; (2) לעניין הפרת הוראה מההוראות המנויות בחלק ב' לתוספת החמישית או הוראה או דרישה שניתנה מכוח הוראה כאמור – שני אחוזים מהסכום הבסיסי לתאגיד, ובלבד שסכום העיצום הכספי הכולל בשל הפרה נמשכת לא יעלה על פי ארבעה מהסכום הבסיסי לתאגיד, ובהפרה חוזרת שהיא נמשכת – על פי שישה מהסכום הבסיסי כאמור; (3) לענין הפרה כאמור בסעיף 52 טו(ב) - ארבעה אחוזים מהסכום הבסיסי לבעל ענין, ובלבד שסכום העיצום הכספי הכולל בשל הפרה נמשכת לא יעלה –(א) לגבי בעל ענין שהוא תאגיד מדווח- על פי עשרים מהסכום הבסיסי לבעל ענין, ובהפרה חוזרת שהיא נמשכת - על פי שלושים מהסכום הבסיסי האמור; (ב) לגבי בעל ענין שהוא יחיד או תאגיד שאינו תאגיד מדווח -על פי שבעה מהסכום הבסיסי לבעל ענין, ובהפרה חוזרת שהיא נמשכת -על פי עשרה מהסכום הבסיסי האמור.

שגית אפיק: דרישת העיצום הכספי ותשלומו 52 יח.

שגית אפיק: (א) עיצום כספי לפי פרק זה ישולם על פי דרישה בכתב מאת הרשות, בתוך 30 ימים מיום מסירתה; הדרישה תוצא לאחר שנמסרה הודעה למי שאליו נועדה הדרישה על הכוונה להוציאה, וניתנה לו הזדמנות נאותה להשמיע את דברו;"- זה השימוע – "בהודעה כאמור יצוין כי בשל הפרה נמשכת יחויב המפר בעיצום כספי נוסף לפי הוראות סעיף 52 יז.

שגית אפיק: (ב) הרשות אינה רשאית להטיל עיצום כספי הנמוך מהעיצום הכספי הקבוע בפרק זה אלא לפי הוראות סעיף קטן (ג).

שגית אפיק: (ג) שר האוצר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי לקבוע בתקנות מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם ניתן יהיה להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהקבוע בחוק זה, ובשיעורים שיקבע".

שגית אפיק: זה העיצום הכספי המופחת.

שגית אפיק: שימו לב שאלה תקנות שהן לא באישור ועדת הכספים.

שגית אפיק: (ד) תאגיד מדווח שקיבל דרישה מהרשות לתשלום עיצום כספי 6 יפרסם בדו"ח מיידי כאמור בסעיף 36 (ג) את תאריך קבלת הדרישה, את מהות ההפרה שבשלה חוייב בתשלום העיצום הכספי ואת סכום העיצום הכספי.

שגית אפיק: (ה) אין בהגשת עתירה על דרישה לתשלום עיצום כספי כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

שגית אפיק: (ו) התקבלה העתירה על דרישה לתשלום עיצום כספי לאחר ששולם, יוחזר העיצום הכספי בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו ועד יום החזרתו.

שגית אפיק: עדכון עיצום כספי 52 יט.

שגית אפיק: (א) העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום הדרישה לתשלומו, ואם הוגשה עתירה ובית המשפט הדן בעתירה הורה על עיכוב תשלומו – לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בעתירה.

שגית אפיק: (ב) יושב ראש הרשות רשאי לעדכן את סכומי ההון העצמי והעיצום הכספי הנקובים בתוספת השישית, ב-1 בינואר של כל שנה, לפי שיעור עליית המדד, מהמדד האחרון שפורסם לפני יום העדכון לעומת המדד האחרון שפורסם לפני יום תחילתו של חוק ניירות ערך (תיקון מס' 32 (התשס"ז- 2007 כן רשאי יושב-ראש הרשות לעגל את הסכומים האמורים לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים .

שגית אפיק: (ג) יושב ראש הרשות יפרסם בהודעה ברשומות את הסכומים המעודכנים לפי הוראות סעיף זה.

שגית אפיק: הפרשי הצמדה וריבית 52 כ.

שגית אפיק: לא שולם עיצום כספי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור הפרשי הצמדה וריבית לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א - 1961 (בפרק זה - הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.

שגית אפיק: גביה 52 כא.

שגית אפיק: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה ועל גבייתו תחול פקודת המסים (גביה).

שגית אפיק: שמירת אחריות52 כב.

שגית אפיק: (א) אין בהוראות פרק זה כדי לגרוע מסמכותו של תובע להגיש כתב אישום בשל הפרה לפי חוק זה אם הוא סבור כי הנסיבות מצדיקות זאת מטעמים שיירשמו.

שגית אפיק: (ב) הוגש נגד אדם כתב אישום על עבירה לפי חוק זה, לא יחויב בשלה בתשלום עיצום כספי, ואם שילם, יוחזר לו הסכום ששולם בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.

שגית אפיק: שינוי התוספת החמישית והתוספת השישית 52 כג.

שגית אפיק: שר האוצר רשאי, בצו, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לשנות את התוספת החמישית והתוספת השישית, ובלבד שהסכומים המנויים בתוספת השישית לא יעלו על 450,000 שקלים חדשים, וביחס לחתמים- על 100,000 שקלים חדשים.

שגית אפיק: הוספת התוספת החמישית והתוספת השישית 2.

שגית אפיק: אחרי התוספת הרביעית לחוק העיקרי יבוא:" התוספת הרביעית והחמישית הן העבירות שמכוחן ישולמו הסכומים.

שגית אפיק: אקריא את הסכומים, הם גבוהים יותר מהסכומים שפורסמו בכחול, גם לעניין ההון העצמי של התאגידים וגם לעניין סכום העיצום הכספי.

שגית אפיק: "תוספת שישית (סעיף 52 טו ((א) לתאגידים מדווחים ולתאגידים שאינם מדווחים שהציעו ניירות ערך שלהם לציבור- (באלפי שקלים חדשים) עד 35,000 א' 15,000 מ- 35,001 עד 70,000 ב' 30,000 מ- 70,001 עד 140,000 ג' 60,000 10 מ- 140,001 עד 280,000 ד' 120,000 מעל 280,001 סכום העיצום הכספי הוא 240,000 באלפי שקלים חדשים.

שגית אפיק: (ב) לתאגידים שהם חתמים- היקף התחייבויות חיתומיות בשנה שהסתיימה במועד הדרישה דרגה סכום העיצום הכספי (באלפי שקלים חדשים) עד 70,000 סכום העיצום הכספי הוא 5,000 מ- 70,001 עד 120,000 העיצום הכספי הוא 10,000 מ- 120,001 עד 200,000 העיצום הכספי הוא 20,000 מעל 200,001 העיצום הכספי הוא 40,000 3.

שגית אפיק: בחוק בתי משפט לעניינים מנהליים, התש"ס- 2000 , בתוספת הראשונה, בפרט 32" – זה הערעור בבית משפט לעניינים מנהליים –"אחרי פסקה ( 2), יבוא: תיקון עקיף לחוק בתי משפט מנהליים.

שגית אפיק: החלטה של רשות ניירות ערך לפי סעיף 52 טו לחוק ניירות ערך, התשכ"ח 1968- .

שגית אפיק: 4.

שגית אפיק: תחילתו של חוק זה ביום י"ט בתשרי, התשס"ח ( 1 באוקטובר 2007)".

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 32)(עיצום כספי), בתשס"ה-2005?

סטס מיסז'ניקוב: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין אושר

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, התיקון אושר.

סטס מיסז'ניקוב: חברי-הכנסת, מתוכנן לנו סיור בשדרות בשבוע הבא, ביום ה-17 בחודש.

סטס מיסז'ניקוב: מאוד חשוב שתשתתפו.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה לכולם, אני נועל את הישיבה.