ועדת הכנסת, כנסת 17, פרוטוקול מספר 107, 2007-05-07 10:00

רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב לכולם.

רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה לפתוח את השבוע שבו אנו חוזרים מפגרה ארוכה יחסית.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לכולנו מושב פורה, מעניין והעיקר שנמשיך את העשייה הרבה שלנו.

רוחמה אברהם-בלילא: בין היתר התכנסנו גם לקבוע מספר דברים שעל סדר היום.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו צריכים לקבוע מסגרת דיון להצעות להביע אי אמון בממשלה כאשר על הפרק יש לנו 3 הצעות אי אמון.

רוחמה אברהם-בלילא: סיעות יהדות התורה, איחוד לאומי – מפד"ל, הליכוד ומר"צ-יחד הגישו ליושבת ראש הכנסת הצעות להביע אי-אמון בממשלה בנושאים הבאים: א.

רוחמה אברהם-בלילא: הפקרת העורף ודוח ועדת וינוגרד, של יהדות התורה, איחוד לאומי-מפד"ל כאשר המועמד להרכיב את הממשלה הוא חה"כ יעקב ליצמן.

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השני מחדלי הממשלה ודוח וינוגרד, של הליכוד, המועמד להרכיב את הממשלה הוא חה"כ בנימין נתניהו.

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השלישי גם בממצאי דוח וינוגרד של מרצ-יחד, המועמד להרכיב את הממשלה הינו חה"כ יוסי ביילין.

רוחמה אברהם-בלילא: חברי חבריי הכנסת, אני מציעה את מסגרת אי האמון הבאה.

רוחמה אברהם-בלילא: 10 דקות למציעים ו-4 דקות לכל סיעה לאחר מכן, מי בעד?

גדעון סער: עמדת הקואליציה הייתה 3 דקות, עמדת האופוזיציה הייתה 5.

רוחמה אברהם-בלילא: הגענו ל-4.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי מתנגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: 11 הצביעו בעד, לא היו נמנעים ולא היו מתנגדים, לפיכך אני קובעת שזה יהיה מסגרת של דיון משולב.

רוחמה אברהם-בלילא: 10 דקות למציעים, 4 דקות לכל סיעה.

רוחמה אברהם-בלילא: ב.

רוחמה אברהם-בלילא: קביעת מסגרת הדיון להודעת הממשלה להעברת סמכויות לשר רפי איתן

רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו מסגרת דיון נוספת ואני מקריאה את מכתבו של מזכיר הכנסת אלי:

רוחמה אברהם-בלילא: הריני להביא לידיעתך כי הממשלה מבקשת להביא לאישור הכנסת את הודעתה בהתאם לסעיף 31(ב) לחוק יסוד הממשלה, להעביר לשר רפי איתן את הסמכות הנתונה לשר האוצר לפי סעיף 30 לחוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה), התשנ"ג 1993, בעניין האופציה לקבוצת BARNEA INVESTMENTS B.V .

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא יעלה לדיון היום, מסגרת הדיון שאנחנו מציעים היא 3 דקות.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: גברתי יושבת הראש, רציתי להבהיר לפני ההצבעה שבנושא של העברת סמכויות למיטב זכרוני, ויתקנו אותי היועצים המשפטיים, מדובר בדיון אישי לפי התקנון ולכן אני לא מבין מה פתאום זה עניין של ועדת הכנסת לשנות את זה לדיון סיעתי ולקבוע 3 דקות לסיעה.

יולי יואל אדלשטיין: לסיעה יכולות להיות ועדות שונות ומנוגדות, זה לא נושא פוליטי סיעתי.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מעריכה מאוד את בקיאותך בתקנון הכנסת, נשאל את היועצת המשפטית של הוועדה, ארבל בבקשה.

ארבל אסטרחן: התקנון מונה מה הם הנושאים בהם יהיה דיון סיעתי וזה הממשלה, הצעת תקציב, נושאי אמון וכו'.

ארבל אסטרחן: הנושא הזה לא נכלל בגדר אחד מהנושאים האלה אבל קובע התקנון שנושא שעשרה חברי כנסת או שתי סיעות שמספר חבריהן ביחד אינו פחות משמונה דרשו שהדיון בו יהיה סיעתי – יהיה סיעתי.

ארבל אסטרחן: לכן אם יש דרישה כזו יהיה דיון סיעתי.

יולי יואל אדלשטיין: ולוועדת הכנסת סמכות לאשר?

רוחמה אברהם-בלילא: כן.

ארבל אסטרחן: זה מנדטורי, כך קובע התקנון.

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת רק תקבע את סדרי הדיון.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מעמידה את זה להצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד מסגרת דיון סיעתי של 3 דקות לכל סיעה?

גדעון סער: את יכולה להצביע קודם על סיעתי או אישי - - -

רוחמה אברהם-בלילא: אני אלך לפי הראש שלך, יש לי את כל הזמן שבעולם, חבר הכנסת סער.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד דיון סיעתי?

רוחמה אברהם-בלילא: מי מתנגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: בעד הצביעו 8, נגד 5, לפיכך הדיון יהיה סיעתי.

רוחמה אברהם-בלילא: מסגרת הדיון לפי הצעתי היא 3 דקות, מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: 8 בעד, 5 נגד, לפיכך אני קובעת שמסגרת הדיון תהיה בת 3 דקות והיא תהיה סיעתית.

רוחמה אברהם-בלילא: ג.

רוחמה אברהם-בלילא: קביעת ועדות לדיון בהצעות החוק הבאות: 1.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק להסדרת תוצרת אורגנית (תיקון) (דחיית מועדים), התשס"ז-2006, (מ/268) 2.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק חופש ההתאגדות והביטוי במוסדות להשכלה גבוהה, התשס"ו– 2006, הצעת חה"כ יוסי ביילין וקב' חברי כנסת (פ/1482/17).

רוחמה אברהם-בלילא: 3.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון-מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ זבולון אורלב (פ/276/17).

רוחמה אברהם-בלילא: 4.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון – מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ מיכאל מלכיאור (פ/104/17).

רוחמה אברהם-בלילא: 5.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון-מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ עתניאל שנלר וקב' ח"כים (פ/1897/17).

רוחמה אברהם-בלילא: אני עוברת לנושא הבא.

רוחמה אברהם-בלילא: חברי חבריי הכנסת, אנחנו צריכים לקבוע ועדות להצעות החוק הבאות כאשר אני מודיעה שכל ההצעות שעומדות לפנינו הן בהסכמה.

רוחמה אברהם-בלילא: ההצעה הראשונה, הצעת חוק להסדרת תוצרת אורגנית (תיקון) (דחיית מועדים), התשס"ז-2006, (מ/268).

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת החוק הזו נידונה ב-26,2,2007 כאשר נשמעו במליאה הצעות להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת הכלכלה או לוועדה לקידום מעמד האישה.

רוחמה אברהם-בלילא: יושב ראש הוועדה לקידום מעמד האישה נתן את הסכמתו להעביר את ההצעה לוועדת הכלכלה, גם לאור בקשתו של יושב ראש ועדת הכלכלה, כולנו מודים לך חבר הכנסת גדעון סער שהסכמת ברוחב לב ובנדיבות.

גדעון סער: בינתיים חודשיים וחצי החוק לא קודם בכלל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני עוברת להצבעה, מי בעד להעביר את הצעת החוק לוועדת הכלכלה?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: בעד 12, אין מתנגדים, אין נמנעים, לפיכך אני קובעת שהצעת החוק תידון בוועדת הכלכלה.

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השני הצעת חוק חופש ההתאגדות והביטוי במוסדות להשכלה גבוהה, התשס"ו– 2006, הצעת חה"כ יוסי ביילין וקב' חברי כנסת (פ/1482/17).

רוחמה אברהם-בלילא: הוצע להעביר את ההצעה לדיון בוועדת חוקה חוק ומשפט או לוועדת החינוך התרבות והספורט.

רוחמה אברהם-בלילא: יושב ראש ועדת החינוך ביקש להעביר את הצעת החוק אליו, יושב ראש ועדת החוקה נתן את הסכמתו.

רוחמה אברהם-בלילא: אני עוברת להצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את הצעתו של חבר הכנסת יוסי ביילין לוועדת החינוך?

רוחמה אברהם-בלילא: מי מתנגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: בעד הצביעו 12, לא היו נמנעים ולא היו מתנגדים, לפיכך הצעתך, חבר הכנסת ביילין, תועבר לדיון בוועדת החינוך.

רוחמה אברהם-בלילא: שלוש הצעות חוק נוספות כאשר ההצעות הללו נידונו במליאה ב-14 למרץ 2007.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג, (תיקון-מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעתו של חה"כ זבולון אורלב (פ/276/17), הצעת חוק גם יחסי ממון בין בני זוג (תיקון – מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ מיכאל מלכיאור (פ/104/17), ואותו נושא הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון-מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ עתניאל שנלר וקב' ח"כים (פ/1897/17).

רוחמה אברהם-בלילא: במליאה נשמעו הצעות להעביר את ההצעות לוועדת חוקה חוק ומשפט או לוועדת הכספים.

רוחמה אברהם-בלילא: יושב ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט מבקש להעביר את הצעת החוק אליו.

רוחמה אברהם-בלילא: יושב ראש ועדת הכספים כמובן שנתן את הסכמתו ואני עוברת להצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את הצעת החוק לוועדת חוקה, חוק ומשפט?

רוחמה אברהם-בלילא: בעד 10, מתנגד 1 חבר הכנסת פרוש מיהדות התורה, לא היו נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: ד.

רוחמה אברהם-בלילא: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות לפני הקריאה הראשונה: הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 8) השתתפות רשויות מקומיות בתמיכה במוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים, התשס"ז.

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הבא, הממשלה ביקשה לפטור אותה משתי הצעות חוק כאשר הצעת החוק הראשונה היא הצעת חוק החינוך הממלכתי (תיקון מס' 8), השתתפות רשויות מקומיות בתמיכה במוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים, התשס"ז.

רוחמה אברהם-בלילא: מי נציג הממשלה?

אריאל דרעי: המצב המשפטי היום הוא שחלק מהרשויות המקומיות חדלו מלהחזיק ולהשתתף באחזקה של מוסדות חינוך מוכרים.

אריאל דרעי: באור יהודה לדוגמא בתי ספר נמצאים בלי חשמל, בירושלים יש בעיה חמורה ובמקומות נוספים.

אריאל דרעי: הליך החקיקה התעכב במשך תקופה ארוכה בגלל התנגדות של שרת החינוך.

אריאל דרעי: אתמול הממשלה החליטה על חקיקת החוק ואישרה אותו.

אריאל דרעי: יש סיבה נוספת לדחיפות.

אריאל דרעי: אנחנו עומדים לפני תחילת השנה וההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה הייתה שלקראת סוף השנה בהתקשרויות שבין הרשויות המקומיות לבתי הספר המוכרים שאינם רשמיים, יצטרכו לעבור בדרך של תמיכה והבעיה החמורה ביותר היא בעיות המבנים, זאת אומרת שבתחילת השנה יהיו בתי ספר שישהו במבנים שלא כחוק או שיצטרכו לעבור איזשהו תהליך של פרסום קריטריונים – דבר שיעכב וייקח זמן רב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, חבר הכנסת פרוש בבקשה.

מאיר פרוש: חוק יסודות התקציב שחוקק ב-92 אמר, אחרי שההנחיות של היועץ המשפטי לממשלה, נדרשו לעשות תיקונים כדי שנדע בדיוק מתי נותנים תמיכות, תקציב וכדומה.

מאיר פרוש: חוק יסודות התקציב אמר שיהיו שתי רשתות שבהן המדינה צריכה לנהוג כפי שהיא נוהגת בבתי הספר הממלכתיים והממלכתי דתי,

מאיר פרוש: דהיינו החינוך העצמאי ורשת החינוך של אל המעין.

מאיר פרוש: אבל המדינה אינה נוהגת כך.

מאיר פרוש: משרד החינוך נוהג בשתי הרשתות האלה כפי שהוא נוהג בממלכתי ובממלכתי דתי עד כמה שאפשר אבל אי אפשר לומר שאנחנו מקבלים את המאה אחוז.

מאיר פרוש: בשנתיים האחרונות החלו מספר רשויות מקומיות לפרש אחרת את המחויבויות שיש להם כלפי בתי הספר של החינוך העצמאי.

מאיר פרוש: זה התחיל עם רשויות מקומיות כאשר משרד המשפטים אמר שאכן אם, חוק יסודות התקציב אמר שהחינוך העצמאי ורשת אל המעין הם כבתי ספר רגילים אבל זה עוד לא אומר שהרשויות המקומיות חייבות לתת לתלמידי אותן שתי הרשתות את אותם שירותים.

מאיר פרוש: בעקבות כך מתברר שישנם בתי ספר שהפסיקו לתת להם חשמל, מים, הסקה, ניקיון של בתי הספר.

מאיר פרוש: השלמה למה שהוא אומר כדי שיהיה חופף למה שהמדינה נוהגת כמשרד החינוך לגבי בתי הספר האלו.

משה גפני: מה זה רגשי הנחיתות של ש"ס?

משה גפני: זה חוק טוב, חוק מצוין - - -

מאיר פרוש: כדי שיהיה שווה וחופף המדינה עם הרשויות המקומיות בא החוק הזה כהשלמה.

מאיר פרוש: מספר ידידינו אריאל דרעי שאתמול הממשלה אישרה את זה למרות שיש חילוקי דעות בין משרד החינוך ליתר משרדי הממשלה, אחרי קריאה ראשונה הבירור הזה יעשה.

מאיר פרוש: אבל לנו מאוד חשוב שהדבר הזה יקרה עכשיו וזה דחוף מפני שאנחנו עומדים לפני פתיחת שנת לימודים ואם לא יהיה לנו את החוק הזה הרשויות המקומיות לא ידעו לסגור אם משכירים להם מבנים עם חברות שנותנות את השירותים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת שרוני, בבקשה.

משה שרוני: אני לא מבין, יש חוק חינוך חובה ומטילים על הרשויות המקומיות לשלם.

משה שרוני: אני לא מבין את זה, מה קורה?

משה שרוני: יש חוק חינוך חובה והממשלה צריכה לדאוג, נקודה.

משה גפני: החוק הזה אומר שזה יהיה כמו בחוק חינוך חובה כמו בממלכתי.

משה שרוני: אני רוצה להגיד פעם אחת ולתמיד, אם יש חינוך חובה, של מי התפקיד, לכולם.

משה שרוני: אם כל יתר בתי הספר מקבלים את זה, גם אתם צריכים לקבל את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך אדוני, אני עוברת להצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד פטור מחוק הנחה?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: עבר פה אחד, תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: ה.

רוחמה אברהם-בלילא: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות לפני הקריאה הראשונה: הצעת חוק שירות מילואים התשס"ז-2007

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת החוק הבאה שהממשלה מבקשת לפטור אותה ממנה זה הצעת חוק שירות מילואים התשס"ז-2007.

רוחמה אברהם-בלילא: יסביר אותה לוועדה חבר הכנסת, סגן השר אפריים סנה, בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אפריים סנה: מדובר בחוק שלמעשה עבר בקריאה ראשונה בעבר ונאלץ לעבור התאמות שנגעו בעיקר מלקחי המלחמה.

רוחמה אברהם-בלילא: השבוע יהיה יום מערך המילואים וישנה ציפייה גדולה בקרב ציבור המשרתים במילואים שסוף סוף החוק הזה יחוקק כיוון שהוא מציב כמה גדרות חשובות בנושא קריאת האנשים למילואים, הכשרתם, התחייבות לרשימת הכשירויות לאנשי המילואים ולא פחות חשוב ובעיני מאוד חשוב: תגמול אנשי המילואים.

רוחמה אברהם-בלילא: יש חשיבות רבה שהחוק הזה שבצמוד אליו גם הולכת הצעת חוק פרטית של 41 חברי כנסת, יעבור ביום הזה בסמוך ובצמוד ליום מערך המילואים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך אדוני.

גדעון סער: האם עמדת תנועות המילואים מצדדת בהצעת החוק?

אפרים סנה: כינסתי אלי לפני כשבועיים את כל תנועות המילואים.

אפרים סנה: יש 3 תנועות.

אפרים סנה: יש את הפורום הוותיק של המח"טים, המג"דים והטייסים במילואים.

אפרים סנה: עבדתי איתו על החוק הזה עוד בקדנציה הקודמת שלי כסגן שר הביטחון והפורום הזה תומך בחוק.

אפרים סנה: שתי הקבוצות האחרות, כדי לא לחטוא בזלזול חס וחלילה, יש לי ספקות על מידת הבסיס הציבורי שהן נהנות מהם, כמו גם מאורך שירות המילואים של אלה שמדברים בשמו.

אפרים סנה: אני לא חושב ששתי התנועות האלה, בוא נגיד ככה, גם להפגנה שהם ארגנו אתמול באו בקושי תריסר אנשים.

גדעון סער: אתה אמון על זה ויודע יותר מכולם, מבחינת המידע שלנו כוועדה כי אותם אנשים לא פה, מה ההסתייגות שהם העלו?

אפרים סנה: הם טוענים טענה אחת שהתגמול איננו מספיק אבל הם לא יודעים מהו התגמול כי הוא לא נקבע, הוא ייקבע בהכנת החוק בין קריאה ראשונה לשנייה.

אפרים סנה: מה שכן, עמדנו על כך שיקובע בחוק שכל הטבה וביטוי מעשי להוקרה של מי ממשרדי הממשלה ייעשה לאנשי המילואים, שהוא יהיה מידתי ושהוא יהיה כפוף למידת ימי המילואים שהאדם עושה, לא ייחשב כאפליה.

אפרים סנה: זו קביעה מאוד עקרונית וחשובה.

אפרים סנה: אם למשל משרד מסוים ייתן העדפה לאנשי מילואים, לא יוכלו להגיד שזו אפליה.

אפרים סנה: לזה הגענו בחוק.

אפרים סנה: לפירוט לא הגענו, זה יהיה נושא לדיון.

גדעון סער: אבל אין ספק שהחקיקה הזאת מטיבה את המצב הקיים?

אפרים סנה: היא מטיבה ואומר לך במה היא מטיבה.

אפרים סנה: קודם כל היא מחייבת את הרמטכ"ל לעגן בחוק את רשימת הכשירויות לאנשי המילואים דבר שיש לו משמעות יתר לאור לקחי המלחמה האחרונה.

אפרים סנה: היא מגבילה את מספר ימי המילואים, אבל בתקרה שהיא יותר גבוהה מהתקרה של ועדת ברוורמן, וזה השינוי שעשינו פה.

אפרים סנה: זה אומר 54 ימים ללוחם, 70 ימים למש"ק, 84 ימים לקצין ב-3 שנים.

אפרים סנה: זה אומר שאי אפשר לקרוא לאיש מילואים אלא לצורכי אימונים או לתעסוקה, לא לכל מיני עבודות אחרות.

אפרים סנה: העיקרון הרביעי שאמרנו אותו קודם זה עיקרון התגמול.

אפרים סנה: בכל הדברים האלה אני חושב שהחוק משפר משמעותית לעומת המצב הקיים ויש בו בשורה לאנשי המילואים.

אפרים סנה: יצחק גלנטי: כיוון שאני יודע שחלק מחילוקי הדעות נובע מהיחס בין מספר ימי האימונים לבין התעסוקה המבצעית.

אפרים סנה: נכון, לפי הוורסיה הקודמת אסור היה לקרוא בכלל לאנשי מילואים לתעסוקה.

אפרים סנה: הסתבר שהדבר הזה לא מעשי.

אפרים סנה: לא רק שהוא לא מעשי בגלל צרכי הצבא גם מפקדי היחידות אומרים שהם מעוניינים שלפחות אחת לשנתיים שלוש הגדוד יהיה בפעילות תעסוקתית כדי לתפעל אותו במסגרת לוחמת.

אפרים סנה: לכן בהצעה הזאת יש אפשרות אחת לשלוש שנים לקרוא לגדוד למילואים אבל גם זה תחולתו תהיה רק בגמר התקופה הנוכחית של ההתארגנות אחרי המלחמה.