הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 81, 2007-05-08 11:00

זבולון אורלב: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בעניין הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון) שעניינו בירור תלונות הציבור, התשס"ז-2007.

זבולון אורלב: זאת הצעת חוק שאמורה להיות מטעם הוועדה הכנה לקריאה ראשונה.

זבולון אורלב: אני מבין שזאת סמכותה של הוועדה להציע תיקונים בחוק מבקר המדינה.

זבולון אורלב: הנושא שלנו כאן הוא נושא שדיברנו עליו והייתה הסכמה עקרונית בוועדה לסוגיה וגם הסכמה של המבקר באופן אישי שבפרק שעוסק בתלונות הציבור על פי החוק הקיים היום הדרך להתלונן היא רק בידי אותו אדם שהוא נשוא התלונה או 37/2 שזה חבר כנסת.

זבולון אורלב: אני מנצל את 37/2 בכל הערימות שאני מוצף בהן.

זבולון אורלב: הלל בוודאי רואה את החתימה שלי כל יום.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים להרחיב את הנגישות מעבר לפעולות שעושה מנהל תלונות הציבור שפתח בדרום ובצפון 2 לשכות, יש עניין להגדיל את הנגישות.

זבולון אורלב: לכן חשבנו להוסיף לרשימה של אלה שזכאים להגיש תלונה לא רק את המתלונן עצמו אלא גם גופים נוספים או אישים נוספים.

זבולון אורלב: כרגע על פי ההצעה המונחת כאן בהתוויה הראשונה שהכין תומר, ואני מודה לו על ההכנה הזאת, הכוונה היא לא להוסיף אישים נוספים אלא להוסיף ארגון.

זבולון אורלב: כלומר אותם ארגוני סנגור שעניינם לסייע לציבור שהם יוכלו להיות זכאים להגיש תלונה ותלונתם תהייה מחויבת בבדיקה כמו שהמבקר חייב בבדיקתן של התלונות שאמורות כיום בחוק.

זבולון אורלב: אני מציע קודם לדבר על הקונספציה ואחרי זה על הנוסח.

זבולון אורלב: לכבודו של חבר הכנסת רותם שהגיע כעת אחזור בשני משפטים כי אני יודע מידיעה אישית שיש לו תפיסה מהירה מאוד.

זבולון אורלב: היום על פי החוק מי שזכאי להגיש תלונה זה המתלונן עצמו או חבר כנסת.

זבולון אורלב: הייתה הסכמה עם המבקר קודם כניסתך לכנסת להגדיל את הנגישות של אזרחים בעיקר בשכבות החלשות שלא יודעים לכתוב ולא יודעים לפנות וכדומה, שגם ארגונים יוכלו לפנות בשמם.

זבולון אורלב: הכוונה כמובן לארגונים חברתיים, ארגוני סינגור, מועצה לשלום הילד, קו לעובד וכו'.

דוד רותם: האגודה לזכויות האזרח, האגודה לשלטון מהיר - - -

זבולון אורלב: כן, כל הארגונים שהם יוכלו להגיש בשמם של אנשים - - -

דוד רותם: לא בשמם של אנשים, בשמו של הארגון.

דוד רותם: בשמם של אנשים הם יכולים גם היום להגיש.

זבולון אורלב: לא.

דוד רותם: בוודאי שכן.

דוד רותם: מה הבעיה?

דוד רותם: היום אני יכול לכתוב מכתב, אתה רוצה להגיש תלונה, אתה לא יודע לכתוב ולקרוא, אני אכין לך את הנוסח, ולכן הם מגישים בשם עצמם את התלונה.

זבולון אורלב: הכוונה שאותו ארגון יגיש בשמו של האדם והאדם לא יצטרך אפילו לחתום.

זבולון אורלב: הוא יכול להגיש את התלונה, יהיה כתוב: קיבלנו תלונה.

זבולון אורלב: הזכות שיש לחבר כנסת.

זבולון אורלב: אנחנו מקבלים היום תלונה: אני נכה צה"ל, לא טיפלו בי כראוי, קבעו ודחו לי וכו'.

זבולון אורלב: אני פונה על פי 37/2, אני אומר לו: אדוני, קיבלתי תלונה, אני מבקש לבדוק את התלונה.

זבולון אורלב: אותו דבר בא ארגון ואומר: יש אדם שעשו לו עוול, אני מבקש לבדוק את התלונה של אותו אדם.

זבולון אורלב: הכוונה היא לא רק שהארגון מתלונן על העוול שעשו לו אלא גם עוול שעשו למישהו אחר.

זבולון אורלב: זאת הקונספציה.

זבולון אורלב: השאלה שעמדה לפנינו היא האם לפתוח כרגע רק את הנושא של ארגונים או גם של בעלי תפקידים, לדוגמא עובדים סוציאליים, לדוגמא מנהלי בתי ספר, רבנים, אפשר לחשוב על אישים שגם הם יכולים.

זבולון אורלב: יצחק קמחי, מנהל האגף לצרכן במשרד התמ"ת, בבקשה.

יצחק קמחי: קודם כל אני מברך על היוזמה.

יצחק קמחי: אני חייב להודות הייתי די מופתע שלא ידעתי שיש מגבלה למי שיכול לפנות למבקר המדינה או לנציב תלונות הציבור.

יצחק קמחי: ציבור לפי התפיסה שלי זה קהל רחב מאוד, כל הציבור למעשה.

יצחק קמחי: אני יכול לשתף אתכם בניסיון האישי שלי ולומר שמבחינת התפיסה שלי לפחות השערים צריכים להיפתח במידה רחבה יותר ולא להיגמר בארגון או כעצתך, בבעלי תפקידים, כי החיים יותר קשים, תרתי משמע, וגם יותר מסובכים.

יצחק קמחי: לא פעם אני מקבל תלונות מאנשים, עולים חדשים, העולה לא יודע לכתוב, לא יודע להתבטא, אין לו ארגון שמייצג אותו, לא בהכרח הוא נגיש אליו, והשכן הטוב כותב מכתב בשמו.

יצחק קמחי: כיוון שהוא לא יודע את השפה וכיוון שהוא רק שכן ולא קרוב משפחה ולא שייך לארגון, אותו ציבור זה לא ישמע?

יצחק קמחי: זה מסוג הדברים שלדעתי צריכים להיות ברורים מאליהם, שגם אותם צריך לבוא ולשמוע.

יצחק קמחי: אם אתה צריך לבצע חקירה ותחקר את האדם ולעשות דברים אחרים, בסדר, תמצא את הדרכים לבוא ולסייע אם אתה יכול או לפעול במגבלות שיש לך.

יצחק קמחי: אבל כמקום פתוח לכולם לפנות ושלא ידחו אותך על הסף רק בגלל שאתה רק שכן טוב של מישהו ומנסה לעזור, לא נראה לי נכון.

יצחק קמחי: הייתי חושב שיש מקום לבוא ולהרחיב את זה.

זבולון אורלב: תודה, הלל שמגר, המנהל החדש של נציבות תלונות הציבור.

הלל שמגר: אולי אם נבהיר את הפרקטיקה הנוהגת אצל נציבות תלונות הציבור מזה עשרות שנים נוכל לקצר את הדיון.

הלל שמגר: הפרקטיקה שונה מלשון החוק.

הלל שמגר: על פי הפרקטיקה, כל תלונת מתלונן שאין בה זהות בין המתלונן לאדם הנפגע, אם ברור לנו שניתנה הסכמת האדם הנפגע שריבו עם הרשות יבורר, וההסכמה הזאת יכול להיות שתתברר לנו על ידי כך שהוא פנה לאותו גוף, או אם זה איזושהי פנייה סתומה, אנחנו בבדיקה שלנו עם המתלונן או עם האדם עצמו רואים שאכן יש לו בעיה, אנחנו מבררים את התלונה.

דוד רותם: למרות שזה לא על פי החוק, אז אפשר לבקש דוח מבקר המדינה - - -

הלל שמגר: לכן העמדה שלנו היא שמבחינת המתלונן צריך לפתוח את השערים.

הלל שמגר: עדיין מבחינת טיבו וטבעו של המוסד, יסוד ההסכמה של הנפגע הוא מעצם טיבו של מוסד שבא לברר את ריבו של הפרט עם הרשות, ואני לא מברר את ריבו של הפרט בעל כורחו אם הוא לא מעוניין.

הלל שמגר: אבל אני לא דורש פה דרישה פורמלית של הצהרה נוטריונית אלא אני לומד על ההסכמה מתוך נסיבות העניין.

הלל שמגר: אם חבר כנסת מעביר לנו פניה של אדם שפנה אליו, הרי ברור שאותו אדם רוצה שעניינו יבורר.

הלל שמגר: אם במהלך הבירור הוא יאמר אל תברר אז אני אפסיק את הברור כי אין לי הסכמה.

הלל שמגר: לכן הצעתנו היא להרחיב ולסייג באופן הזה שלאחר חבר כנסת יופיע כשהמתלונן הוא אדם אחר אם האדם הנפגע נתן את הסכמתו לכך.

הלל שמגר: זה הרעיון.

הלל שמגר: ברגע שיש לי הסכמה כל אחד יוכל לפנות וכל ארגון, ולא נצטרך לבחור, נציב תלונות הציבור יחליט איזה ארגון רשאי ואיזה ארגון לא רשאי - - -

זבולון אורלב: כל אדם וכל תאגיד ובלבד שניתנה הסכמה.

הלל שמגר: גם לגבי בני משפחה, הרי פה יש בני משפחה מדרגה ראשונה.

הלל שמגר: יכול להיות אדם בן 60 שהוא כבר יתום, אין לו ילדים והוא גרוש או אלמן.

הלל שמגר: לכן נראה לנו שהפיתרון הנכון בלי לנסח אותו כרגע במדויק, להתלונן יוכל כל אדם, אנחנו נברר את התלונה אם ניתנה הסכמתו של אדם.

יצחק קמחי: זה במסגרת הנהלים האישיים שלכם.

הלל שמגר: הסכמה מתבררת ברוב המקרים על ידי כך שהגוף גם מצרף את פנייתו והיום זה גם אם אדם פנה אל הגוף והגוף עכשיו מעוניין שאנחנו נמשיך לברר, כפי שאנחנו מעבירים לעיתים פנייה שלא בסמכותנו לרשות אחרת על מנת שתברר את הפנייה מתוך הנחה שמי שפנה ורצה שעניינו יתברר לא יביע התנגדות לכך שגוף אחר יברר לאחר שהסברנו לו והבהרנו לו את הדברים.

הלל שמגר: הוא הדין במקרה הזה.

הלל שמגר: אנחנו לא מבקשים פה הסכמה בצורה של שליחות פורמלית או כתב הסכמה.

הלל שמגר: אם לא ברור, יפנה שכן ויאמר: יש לי שכן שקורה לו כך וכך, לא ברור לנו מה ומי, נבקש פרטים וננסה לבדוק.

הלל שמגר: הרי לצורך השלמת פרטים ממילא אנחנו פונים לנפגעים עצמם ולא ללמוד את זה מכלי שני אלא באופן בלתי אמצעי.

הלל שמגר: לכן נראית לנו הדרך הזאת הולמת את הפרקטיקה הקיימת ותואמת את הגיונו של החוק.

דוד רותם: אני חייב להיות בלתי פופולרי.

דוד רותם: העניין של נציב תלונות הציבור חשוב מדי כדי שנמסמס אותו עם מאות אלפי תלונות.

דוד רותם: עסקתי בצעירותי בעריכת דין וייצגתי גופים ציבוריים.

דוד רותם: בואו ניקח תושב ברשות מקומית.

דוד רותם: הוא חושב שנפגעו זכויותיו, משהו לא בסדר, הוא פונה לעירייה.

דוד רותם: זה מועבר לאיזושהי מחלקה בעירייה, עונים לו תשובה.

דוד רותם: לא מוצא חן בעיניו.

דוד רותם: מה הוא עושה?

דוד רותם: הוא פונה ליחידה לביקורת במשרד הפנים.

דוד רותם: הם מקבלים תשובה, בודקים אותה ומגיעים לאיזושהי החלטה.

דוד רותם: אז זה לא מוצא חן בעיניו והוא פונה לאגודה לזכויות האזרח או לשלטון תקין.

דוד רותם: הם פונים שוב, אומרים להם: בדקנו את הנושא, יש מבקר פנים בעירייה, יש ועדת ביקורת, יש משרד הפנים, עכשיו אתם פונים.

דוד רותם: והתשובה לא מניחה את דעתם.

דוד רותם: אז הם פונים לנציב תלונות הציבור ועכשיו הוא פונה.

דוד רותם: ואז אני אומר לו: אדוני, עברתי דוח ביקורת של מבקר העירייה, כמה פעמים צריך הנילון להשיב לכל מיני גורמים?

דוד רותם: חלק מהארגונים האלה קיימים בזכות זה שהם יכולים להגיש תלונות.

דוד רותם: מרבית האוכלוסייה בארץ יודעת לפנות בתלונות גם לעירייה וגם למבקר.

דוד רותם: אם אנחנו אומרים, ניתן סיוע ליחידות שנמצאות בכל היישובים בהם עובדים מתנדבים שפונים למבקר המדינה או לנציב תלונות הציבור - מקובל עלי.

דוד רותם: אבל כשאנחנו פותחים את זה לכל העולם המצב יהיה פשוט מאוד.

דוד רותם: ישבו בכל מיני ארגונים אנשים שכל תשובה שלא תמצא חן בעיניהם ישר תלונה.

דוד רותם: אני כבר השבתי כמה פעמים לתלונות של הנציבות.

דוד רותם: זו לא עבודה קלה, הם יודעים לשאול את השאלות הקשות והם רוצים מסמכים ואתה שוב ושוב עונה.

דוד רותם: אי אפשר.

דוד רותם: אלא אם כן נאמר: ובתנאי שהגוף לא פנה קודם לנילון וקיבל ממנו תשובה.

דוד רותם: אז לא אכפת לי אבל אני לא מוכן שאשחק 10 פעמים - - -

זבולון אורלב: אתה מדבר על חוק אחר לגמרי.

זבולון אורלב: לפי המצב הקיים היום מתלונן יכול לעשות את כל הדרך שאתה עברת - - -

דוד רותם: זה נכון אבל כאשר המתלונן צריך לעשות את זה בעצמו, כשהוא מקבל תשובה הוא בודק ועונה.

דוד רותם: כאשר זה הארגונים שצריכים להראות בסוף השנה שהם פנו ב-150,000 מכתבים כי התקציב שלהם בנוי על זה והתרומות שלהם – זה מפחיד אותי.

דוד רותם: לכן אני לא מחפש את אלה שרבים את ריבו של מישהו אחר.

דוד רותם: אני אומר שנציב תלונות הציבור נועד כדי לברר את התלונה שלי.

דוד רותם: לא את התלונות הכלליות והציבוריות ומתקני עולם.

דוד רותם: לכן התלונה שלי?

דוד רותם: אני לא צריך את הארגון.

דוד רותם: את התלונה שלי יכול השכן שלי לכתוב ואני אחתום על זה, כמו שאמר עורך דין שמגר.

זבולון אורלב: השכן שלו זה עולה חדש מרוסיה.

דוד רותם: אז השכן בקומה העליונה או בקומה התחתונה, מי שיודע ללכת לארגונים האלה ולהסביר להם כדי שיגישו.

דוד רותם: החשש הגדול שלי הוא שהנציבות תתחיל לקבל מכתבים: נתקבלה אצלנו תלונה.

דוד רותם: הרי בדרך כלל כל הארגונים האלה, ואני יכול להראות לך עשרות מכתבים, נתקבלה אצלנו תלונה א', ב', ג'.

דוד רותם: הם לא יגידו לך מי המתלונן.

הלל שמגר: לא נברר כי אין לנו אפשרות - - -

זבולון אורלב: אנחנו מדברים על תלונה שקשורה לאדם ספציפי שיש לו שם ויש לו כתובת ואנחנו יודעים בדיוק במה מדובר.

זבולון אורלב: זה קיים גם היום בחוק סעיף 34, תלונה שהוגשה בכתב או תלונה שהוגשה בעל פה ונרשמה יצוין בה שם המתלונן ומענו.

זבולון אורלב: אין תלונה אנונימית.

דוד רותם: כאשר המעשה פוגע במישרים בזולת, אומר הארגון: אני התלונה לזכויות האזרח מתלונן שפגעו בזכותו של א', ב', ג'.

זבולון אורלב: הרציונל הבסיסי היה שכמובן שצריכים את הסכמת המתלונן.

זבולון אורלב: אנחנו לא מחפשים ארגוני צדק שעושים את מלחמתם של אזרחים ומעבירים בכוח את הזקנה את הכביש.

זבולון אורלב: אנחנו מדברים בדיוק על הדבר שאמר הממונה על הגנת הצרכן.

זבולון אורלב: נעשה עוול לאדם, אתה ואני יודעים למצות את זכויותינו ולהתלונן להשיג את הצדק ואת מה שמגיע לנו.

זבולון אורלב: יש אוכלוסיות רחבות שלא יודעות למצות את זכויותיהן ודווקא הן הזקוקות לכך ביותר.

זבולון אורלב: לכן כדי להנגיש להם את אפשרות בירור התלונה רוצים להרחיב את האפשרות.

זבולון אורלב: אגב אני מוכרח לומר שאחרי שאני רואה את החוק אני לא יודע אם אנחנו צריכים את התיקון בחוק.

זבולון אורלב: כתוב בסעיף 33: כל אדם רשאי להגיש תלונה אל נציב תלונות הציבור.

הלל שמגר: מעשה כאמור בסעיף 37,

זבולון אורלב: הכוונה כמובן שמה שהיה נכון לגבי המתלונן עצמו שהוא עכשיו היה צריך להתלונן על מעשה הפוגע בו – הכללים האלה לא משתנים.

זבולון אורלב: מה שמשתנה זה שלא הוא חייב באופן אישי להגיש את הדבר הזה אלא יכולים להגיש את זה גם בשמו.

זבולון אורלב: כמו שהיום אני אגב עושה לגבי אלה שהתלוננו אצלי.

זבולון אורלב: היו אצלי אנשים, התלוננו, קבלו, אני פונה ואומר: X היה שם ושם ביום זה וזה ואומר שפגעו בו כך וכך וזכויותיו נפגעו, אנה בדוק את תלונתו.

הלל שמגר: אנחנו מרחיבים את מעגל הפניות, לא את מעגל הנפגעים.

זבולון אורלב: זאת הכוונה.

זבולון אורלב: למעשה אין חילוקי דעות בינך לבינו.

יצחק קמחי: נכון.

יצחק קמחי: מניסיון אישי, תלונה שהשבתי ולא מצאה חן בעיני מישהו אז ההליכים המשיכו למנכ"ל ולשר ולנציבות ולמבקר המדינה.

יצחק קמחי: פעם כבר הגעתי למצב שביקשתי ממבקר המדינה: אולי תמציאו חוק או תחוקקו חוק שיגן גם על אלה שמשיבים לתלונות הציבור כי זה באמת גוזל זמן רב.

זבולון אורלב: איך אפשר למנוע את זה?

יצחק קמחי: אני עוד לא יודע.

זבולון אורלב: זו הצעת חוק אחרת.

יצחק קמחי: זו הצעת חוק אחרת וראויה.

דוד רותם: בוא נחייב באגרה והוצאות.

יצחק קמחי: לא פעם מגיעים אלי אנשים שמה שפסק בית המשפט לא מצא חן בעיניהם והם מתלוננים.

זבולון אורלב: אם יש הסכמה על כך שאנחנו אומרים שכל אדם רשאי להגיש תלונה אל נציב תלונות הציבור, כל אדם כולל גם ארגון, בתנאים שקיימים היום בחוק כלומר צריך להיות מתלונן, צריכה להיות הסכמה - - -

שרית שפיגלשטיין: הסכמה לא נאמרת היום, צריך שייאמר במפורש: נדרשת הסכמה.

זבולון אורלב: כן, ההסכמה צריכה להיאמר.

זבולון אורלב: זה חלק מהסינון.

זבולון אורלב: יש לכם הצעה לנוסח?

הלל שמגר: הצענו בסעיף 3: כל אדם אחר או - - -

דוד רותם: כשהמתלונן הוא ארגון על מעשה הפוגע במישרין בזולת שבשמו ובהסכמתו מוגשת התלונה.

הלל שמגר: אבל זה לא רק ארגון, יכול להיות בן משפחה.

שרית שפיגלשטיין: בן משפחה זה המתלונן מגיש על בן המשפחה.

שרית שפיגלשטיין: חנה פריידין: מה עם חבר כנסת?

הלל שמגר: חבר כנסת יכול גם ללא הסכמה של המתלונן.

הלל שמגר: אולי צריך בפסקה (1) המתלונן עצמו, בסוגריים, להלן האדם הנפגע - - -

דוד רותם: בפסקה (1) אתם מוסיפים: מעשה הפוגע במישרין בבן זוגו, הורה או אחיו או ילדו של המתלונן, למה צריך הסכמה?

הלל שמגר: מצד אחד אנחנו מצמצמים את זה לבני משפחה מדרגה ראשונה.

הלל שמגר: יכול להיות מצב שבו המבוגר של איש זקן שמתגורר בדיור מוגן מחליט שהוא צריך להגיש תלונה כדי להעביר את אביו למקום אחר.

הלל שמגר: האבא לא מעוניין בכלל.

הלל שמגר: יש לפעמים גם מתחים.

הלל שמגר: יסוד ההסכמה הוא יסוד הסכמה.

הלל שמגר: לכן במקום לצמצם אני חושב שצריך רק להגדיר.

הלל שמגר: היום לא ברורה האבחנה בהגדרה בין המתלונן לנפגע, כתוב: מעשה הפוגע במישרין במתלונן עצמו.

הלל שמגר: אז אולי פה כדאי להוסיף: להלן האדם הנפגע.

הלל שמגר: ואז בסעיף 3 יהיה: כשהמתלונן איננו האדם הנפגע אם האדם הנפגע נתן הסכמתו לכך.

תומר רוזנר: יש גם תיקונים בסעיף 34, יש תיקונים נוספים.

שרית שפיגלשטיין: הפרשנות לגבי כשהמתלונן הוא חבר כנסת זה לא שלא נדרשת הסכמתו של אדם אלא שחבר הכנסת יכול במקביל לאותו אדם שנשלחים אליו המסמכים או שנציב תלונות הציבור פונה אליו - חבר הכנסת יכול לקבל במקביל גם את המידה.

תומר רוזנר: כוונת החוק שחבר כנסת מקבל תשובה.

דוד רותם: בזה שאדם פנה אלי הוא הביע הסכמה שאני אטפל לו בעניין.

זבולון אורלב: אגב חבר הכנסת בדרך כלל שולח הודעה למתלונן.

זבולון אורלב: אני שולח תמיד הודעה למתלונן שידע שהעברתי את זה.

זבולון אורלב: אני מציע כזה דבר, העקרונות הוסכמו, תומר יציע הצעת נוסח, תעביר אותה לחברי הוועדה, לנציבות, למשרד המשפטים.

זבולון אורלב: בבקשה המועצה הישראלית לצרכנות.

דליה רסקאי: אנחנו מברכים על היוזמה של הצעת החוק הזו.

דליה רסקאי: במועצה מתקבלות תלונות מצרכנים שפונים אלינו בגלל חוסר מודעות או בגלל קשיי שפה.

דליה רסקאי: הצעת החוק מאפשרת לנו לפנות ישירות לנציב תלונות הציבור, דבר שיקל על הטיפול בפנייה הזאת.

דוד רותם: אולי כדאי שבנושאי צרכנות תפנו על הממונה להגנת הצרכן, לא אליהם.

דוד רותם: זה בדיוק הדבר שממנו פחדתי.

זבולון אורלב: את יכולה לפנות בתלונה של אזרח אם הוא מתלונן על גוף מבוקר.

זבולון אורלב: אם הוא מתלונן על חנות הסופרסל הוא הכתובת.

דליה רסקאי: אנחנו מדברים על תלונות שמגיעים על גופים מבוקרים.

זבולון אורלב: מאה אחוז.

זבולון אורלב: החוק הזה נועד למה שאת אומרת.

זבולון אורלב: בבקשה המועצה לשלום הילד.

נועה ברודסקי-לוי: אנחנו גם כמובן מברכים על הצעת החוק, חשוב מאוד לאפשר לארגונים לפנות ישירות לנציב תלונות הציבור, תודה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: בתוך כמה זמן עורך דין תומר רוזנר?

דוד רותם: אל תעבדו מדי קשה, קחו לכם את הזמן יום יומיים, תעשו את זה כמו שצריך.

זבולון אורלב: הנוסח יופץ היום ולא יאוחר מעוד 3 ימים.

זבולון אורלב: פורמלית אנחנו צריכים לעשות עוד ישיבה ולאשר את זה לקריאה ראשונה או שאישרנו את העקרונות.

דוד רותם: אישרנו את העקרונות.

זבולון אורלב: מי בעד הצעת החוק בנוסחה החדש?

זבולון אורלב: מי נגד?

זבולון אורלב: מי נמנע?

זבולון אורלב: אישרנו את החוק לקריאה ראשונה פה אחד, תודה רבה.