ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 86, 2007-05-08 09:30

מרינה סולודקין: שלום לחברי הכנסת ולאורחים הנכבדים.

מרינה סולודקין: אנו מתחילים בישיבה משותפת של ועדת העלייה הקליטה והתפוצות, בראשות מיכאל נודלמן, שאני התחייבתי היום לנהל במקומו – יש לו כמה עניינים רפואיים – ועדה משותפת, עם ועדת החינוך והתרבות בראשות הרב מלכיאור.

מרינה סולודקין: הנושא מאד חשוב ומאד חמור כי בסוף מרץ גילינו בהפתעה שבמשרד החינוך והתרבות מתכוננים להתחיל את שנת הלימודים החדשה, ב-1 בספטמבר, בלי השפה הרוסית כשפה זרה שנייה.

מרינה סולודקין: אני פניתי באחד באפריל, מיד אחרי הישיבה במשרד החינוך ב-27 במרץ, לשרת החינוך יולי תמיר, ואני רוצה לומר לכם:

מרינה סולודקין: אני מאד עצובה מהעובדה שהיום זה ה-8 במאי ועדיין אין תשובה מהשרה.

מרינה סולודקין: ראיתי פרוטוקולים של ישיבות של ועדה ציבורית למען קליטת עולים במערכת החינוך.

מרינה סולודקין: ראיתי אנשי ציבור שאמרו ליולי תמיר וסיפרו עד כמה חמור וחשוב הנושא הזה, ואיזו סערה תקשורתית הייתה בכלי התקשורת הרוסית בגלל שזו "סתם שפה זרה שנייה".

מרינה סולודקין: לרוסים זה קצת יותר חשוב.

מרינה סולודקין: יש קהילת עולים של מיליון איש, שרוצים שלילדיהם יהיה קשר גם עם דור הסבים והסבתות דרך שפה זרה.

מרינה סולודקין: דבר יותר חמור: יושב כאן מולי יו"ר ועדת החינוך והתרבות, מיכאל מלכיאור, אני פתחתי פרוטוקול מינואר 2007 ובפרוטוקול הזה ועדת החינוך והתרבות החליטה לחזק את השפה הזרה השנייה - ולא רק רוסית, זה לא עניין של רוסית, זה עניין של שפות התפוצות.

מרינה סולודקין: דיברנו גם על ספרדית, דיברנו גם על אמהרית.

מרינה סולודקין: אנחנו, אנשי ספר, יודעים עכשיו, אחרי הטעויות שעשו בשנות החמישים והשישים, שאם מאבדים את התרבות המקורית, גם הגישה לתרבות עברית היא קשה יותר.

מרינה סולודקין: אני יודעת שיש כמה אנשים שמוכנים לספר על הספר האחרון בנושא של רכישת שפה רוסית, ושמירת התרבות המקורית נותנת הזדמנות נוספת להצליח בהזדהות עם מדינת ישראל.

מרינה סולודקין: זה מאד חשוב.

מרינה סולודקין: אני מבקשת מחברי הרב מלכיאור להמשיך ואני יכולה רק לומר לכם שזה שאין תשובות לקריאות שלנו משרת החינוך - אני חושבת שיש גם מקום לפנות בנושא ליו"ר הכנסת, דליה איציק, ולשאול למה דווקא בנושאים החשובים אנחנו לא מקבלים שום תשובות מהרשות המבצעת ומהשרים.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה לידידתי, מרינה סולודקין, מ"מ יו"ר ועדת העלייה והקליטה והתפוצות, שהיא, בנושא הזה, תוקפת ויוזמת.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח להגיד לכם: ניהלנו דיון מאד מקיף בוועדת החינוך על הנושא הזה, כפי שציינה גם מרינה, בחודש ינואר, וחשבתי שהיתה הסכמה.

מיכאל מלכיאור: נדמה לי שהיו גם נציגים של משרד החינוך שם, לדעתי אפילו שלמה אלון, שהוא פה גם היום.

מיכאל מלכיאור: הבנתי אז שיש הסכמה רחבה מאד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו הרי לא הלכנו לדברים שהם קשים או מרחיקי לכת.

מיכאל מלכיאור: אנחנו פשוט אמרנו שצריכים לאפשר כשפה זרה שנייה ללמוד רוסית, בבתי ספר שיש בהם מספיק עולים, קבוצה גדולה מספיק של עולים – כי הרי בכל בית ספר בארץ יש קבוצה של עולים.

מיכאל מלכיאור: אני חשבתי שהלכנו מאד מאוד בצניעות ובזהירות, ומכל הסיבות שמרינה כבר ציינה: זה גם עניין של השכלה, עניין של תרבות, עניין של פיתוח היחסים עם קבוצה כל כך גדולה שעלתה לארץ, קשר לארץ מוצאם, התפתחות מדעית ואלף נושאים אחרים שקשורים לעניין.

מיכאל מלכיאור: זה גם עניין של מה אנחנו רוצים להיות פה בחברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לצמצם ולסגור, ולא רק לא להיות עם ספר, אלא שהבורות תחגוג פה, או שאנחנו רוצים להרחיב.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח להגיד שאני באתי ממדינה – ואני חושב שזה לא היה משהו חריג – שלא כולם בעולם מדברים את השפה שלה, והיינו חייבים ללמוד לפחות חמש שש שפות זרות, ולא קרה לנו שום דבר.

מיכאל מלכיאור: להפך, אני חושב שזה מאוד עזר בפיתוח התרבותי, החינוכי, הכלכלי והחברתי שלנו.

מיכאל מלכיאור: אחרי הסימנים שקיבלנו בעקבות הפגישה של השרה עם מנהלי בתי ספר, אני רוצה לשאול את שלמה אלון ממשרד החינוך, ברשותך – אתם נפלתם על כל הראש?

מיכאל מלכיאור: במקום לבוא אתנו ולעבוד אתנו על מה שסיכמנו פה ולהגיע לסיכומים הגונים בנושא הזה, אז הולכים לכיוון ההפוך, רוצים בכלל לבטל שפה זרה שנייה?

מיכאל מלכיאור: אז יכול להיות שזה לא נכון, ואני אשמח מאוד לשמוע שזה לא נכון.

מיכאל מלכיאור: אני מאוד מתפלא על זה שחברי כנסת בכירים כותבים למשרד וחלק גדול מהם לא זוכים למענה.

מיכאל מלכיאור: זה לא תקין, אבל זה כבר ברמה הפוליטית.

מיכאל מלכיאור: אתם לא יכולים לענות על הרמה הזו ואניגם לא אתבע את זה מכם.

מיכאל מלכיאור: אם יושבת ראש הישיבה, חברת הכנסת מרינה סולודקין, רוצה לעשות פניה ליושבת ראש הכנסת בנידון, אפשר לעשות את זה, אבל זה כבר עניין פוליטי.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להבין ברמה המקצועית, מה קרה מאז ההחלטות החד משמעיות של הועדה.

מיכאל מלכיאור: החלטות טובות, צנועות, לא יקרות שאפשר לבצע אותן.

מיכאל מלכיאור: לא היה אף אחד שהתנגד פה.

מיכאל מלכיאור: אחד.

מיכאל מלכיאור: ההסכמה היתה גם פרלמנטרית וגם של אנשי משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה גם לציין שהאגודה הישראלית למען ילדים עולים ברשות אלי זרחין, שגם נוכח פה, עושה עבודה נהדרת.

מיכאל מלכיאור: גם של מעקב אחרי מה שקורה במערכת החינוך בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: קיבלתי מספר פניות מהם שגם הובילו לפגישה הראשונה בחודש ינואר וגם מאז.

מיכאל מלכיאור: דברים מאוד קשים אנו שומעים מהם, ולכן היינו מאוד רוצים לשמוע מה יש למשרד החינוך להגיד.

שלמה אלון: עכשיו?

מיכאל מלכיאור: כן.

מיכאל מלכיאור: אפילו רצוי.

מיכאל מלכיאור: אנחנו בשידור ישיר בערוץ 99 ויושב היום, אני בטוח, חלק גדול מעם ישראל וגם לא מעט דוברי רוסית ביניהם, ועוקבים אחרי הדיון הזה.

מיכאל מלכיאור: גם העיתונות הרוסית והרדיו וכולי.

מיכאל מלכיאור: הם דיברו בדאגה רבה על המצב.

מרינה סולודקין: גם באינטרנט.

שלמה אלון: תודה רבה, בוקר טוב.

שלמה אלון: אני סגן יושב ראש המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך.

שלמה אלון: כבר אמרתי בפעם הקודמת, למען הגילוי הנאות שאני עוסק כל חיי המקצועיים בערבית, מפקח על הוראת הערבית.

שלמה אלון: שפת הוריי הייתה יידיש ופולנית, כדי שההקשר יהיה ברור.

שלמה אלון: לפי מיטב ידיעתי ולאחר בדיקה שעשיתי עם מנכ"ל המשרד, וכמובן עם פרופסור ענת זוהר, יו"ר המזכירות הפדגוגית, לא חל כל שינוי.

שלמה אלון: אני לא יודע על שום דיון אשר הוחלט בו על שינוי כלשהו באשר למדיניות החינוך הלשוני במדינת ישראל.

שלמה אלון: אני אופתע לדעת שחל שינוי במסתרים ובמחשכים ואני לא יודע עליו.

מרינה סולודקין: אז למה אתם לא עונים, אם לא חל שינוי?

שלמה אלון: כשאת אומרת אתם, הייתי רוצה לדעת האם הכוונה אלי, או האם הכוונה לשרה.

שלמה אלון: אם זו השרה אני באמת לא יודע.

שלמה אלון: לא יכול להשיב.

שלמה אלון: אני, לבקשת השרה, כתבתי מסמך לא מזמן, על מדיניות החינוך הלשוני בישראל, תמונת מצב עדכנית.

שלמה אלון: לבקשתה.

שלמה אלון: וזה עבר אליה לפני ימים ספורים.

שלמה אלון: יכול להיות שתשובתה בדרך.

שלמה אלון: חשוב לי להגיד שהתוכן של הנייר שהכנתי הוא תמונת מצב ללא כל שינוי, לעומת מה שהיה לפני חודש חודשיים.

שלמה אלון: יש תשע שפות שיש התייחסות אליהן.

שלמה אלון: היו בעבר יותר, אבל המשרד ביטל היבחנות בשורה של שפות, שהיה בהם מספר של פחות מחמישה נבחנים בשנה.

שלמה אלון: אפשר לדון האם כדאי את העניין הזה לגלגל חזרה.

שלמה אלון: בוודאי שרוסית לא נמצאת שם.

שלמה אלון: רוסית היא אחת השפות המרכזיות ולא חל כל שינוי במעמדה.

שלמה אלון: ומהו המעמד?

שלמה אלון: קודם כל אנחנו יונקים ממסך שנקרא "חוזר מנכ"ל לשוני בישראל".

שלמה אלון: הוא פורסם כבר לפני אחת עשרה שנה, בתקופתו של השר אמנון רובינשטיין והמנכ"ל ד"ר שושני שדיבר על מדיניות של שלוש פלוס.

שלמה אלון: מה זה שלוש פלוס?

שלמה אלון: המסמך קיים, אני יכול להפנות את תשומת לבכם למסמך הזה, ולא הופק מסמך אחר אשר מבטל אותו.

שלמה אלון: מדובר על שלושת שפות החובה במדינת ישראל: עברית, אנגלית וערבית .

שלמה אלון: כשאני אומר זאת כך אני מכיל את כל האוכלוסייה בישראל בתשובה כזו.

שלמה אלון: מבלי צורך לפרט ליהודים כך, לערבים כך וכולי.

שלמה אלון: זה פלוס שפה נוספת, שהיא שפה של עולים, שפת הבית, מורשת תרבותית.

שלמה אלון: ובתוך זה אני צריך להבחין: כשמדובר על חטיבה עליונה, כיתות י"א-י"ב, כולל היבחנות לבגרות, ערבית גם כן הופכת בחינוך העברי לשפת רשות.

שלמה אלון: היא חובה מז' ועד י'.

שלמה אלון: בתוך שפות הרשות, כולל זכות ההיבחנות, נמצאות לצד אנגלית ועברית גם רוסית, אמהרית, צרפתית, ספרדית, יידיש וגרמנית.

שלמה אלון: באשר לכיתות לימוד החובה, שהן כיתות ז' עד י', ועליהן מדברים המסמכים עד היום, מדובר על חובת עברית לכל האוכלוסייה, אנגלית לכל האוכלוסייה, ערבית לחינוך הערבי ולחינוך העברי ז' עד י' חובה.

שלמה אלון: אבל אוכלוסיות של עולים יכולות להמיר את לימודי הערבית בצרפתית, רוסית ואמהרית.

שלמה אלון: אפילו עשינו שינוי קטן שאומר: גם לספרדית יש מקום.

שלמה אלון: היה גל עלייה משמעותי של דוברי ספרדית וגם לכך יש מקום.

שלמה אלון: אם מדובר על איזושהי אמירה ששמעתי היום שערבית עומדת לדחוק את רגלי הרוסית, הרי זה פשוט לא נכון.

שלמה אלון: הוראת ערבית כחובה, עוד טרם מסמך החינוך הראשוני לפני עשור, הייתה עשרות בשנים.

שלמה אלון: השר נבון, בתקופה שהיה שר החינוך, 1994-1990 הוא שתיקנן מחדש את לימודי הערבית בארץ.

שלמה אלון: בזמנו הוא החליט שאין צורך לעודד לימודי ערבית בבית הספר היסודי, אבל בצורה שיטתית לבנות את החובה מ-ז' ועד י', כולל י'.

שלמה אלון: מילה אחרונה כרגע: המשרד מסייע בשעות עידוד ללימוד – בחינוך העברי – של ערבית, רוסית, אמהרית, צרפתית וקצת יידיש.

שלמה אלון: כרגע יש בדיקה של גורל השפה הספרדית.

שלמה אלון: זו התמונה והיא לא השתנתה.

מיכאל מלכיאור: קודם כל אני שמח לשמוע כי חשבתי שאם צריך לשנות, אז לשנות לכיוון הזה שהחלטנו בחודש ינואר.

מיכאל מלכיאור: ולכן אני שמח שלא נפלתם על כל הראש.

מיכאל מלכיאור: יחד עם זאת, קשה לי לגמרי להתעלם - - -

סופה לנדבר: אתה רוצה להגיד שאנחנו נפלנו על חלק מהראש?

מיכאל מלכיאור: מה שאתה אומר זה שההודעה שיצרה הפגישה שהייתה ב-27 במרץ עם השרה, עם מנהלי בתי ספר וחלק מהנהלת המשרד, שבשנת הלימודים הקרובה לא ייתנו בחטיבות הביניים בכלל אישור ללימוד רוסית – זה דבר שלא היה ולא נברא?

מיכאל מלכיאור: אפילו משל לא?

מיכאל מלכיאור: אם זה כך אני חושב שחלק גדול מהטיעון שמאחורי הישיבה – אני לא בא בטענות אליך, רק חבל – אני רק רוצה להדגיש: אף אחד פה לא שם את הרוסית מול הערבית.

מיכאל מלכיאור: היו לנו גם ישיבות על נושא הערבית ואתה השתתפת בישיבות האחרונות בנושא.

מיכאל מלכיאור: אתה יודע מה גישתנו לעניין ואתה גם מסכים עם הגישה.

שלמה אלון: היתה גם המלצה.

מיכאל מלכיאור: היתה גם המלצה וזו המלצה שבאה גם מהעולים שבתוכנו וגם מהלא עולים שבתוכנו.

מיכאל מלכיאור: לכן לא זו מגמת הדיון פה היום.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לחזק את מעמדה של הרוסית, בעיקר בשביל העולים, בכל דרך אפשרית.

מיכאל מלכיאור: לכן, הדיווחים על הצמצומים פה מאד הזעיקו אותנו.

מרינה סולודקין: היו כוונות.

מרינה סולודקין: אני חושבת שירדו מזה אחרי הסערה הציבורית העצומה, וגם בגלל שתיקת הכבשים של משרד החינוך.

מרינה סולודקין: עכשיו אנחנו רואים אנשים שמבינים שפוגעים בציבור גדול ואי אפשר לעשות את זה בלי השלכות.

מרינה סולודקין: גם השלכות מקצועיות, מדיניות וכולי.

מרינה סולודקין: וכל הפטפטת הזאת על הרב-תרבותיות בלי לימודי שפות – אתה יודע מה זה.

מרינה סולודקין: לא צריך להשתמש במילים גסות רוסיות שיש לנו.

מרינה סולודקין: אלכס מילר, חבר הכנסת מטעם ישראל ביתנו, אחד הנציגים של ישיבה זו מטעם ועדת החינוך.

אלכס מילר: אדוני הנכבד, גם במערכת ההשכלה הגבוהה כרגע אין שום שינוי במדיניות.

אלכס מילר: כרגע, הסטודנטים משלמים מחיר מסוים.

אלכס מילר: השאלה היא כזאת: כרגע מול המסכים יושבים 140 עולים מהמגזר הרוסי ויש תחושת בטן שהולכות להיפגע המשרות שלהם.

אלכס מילר: השאלה היא פשוטה: האם חוסר שינוי המדיניות כרגע זו גם התשובה לאחד בספטמבר, או שיש איזושהי תכנית מגירה שכרגע מתגלגלת?

אלכס מילר: אני רוצה שחד משמעית תהיה הבהרה לכל המורים שמאחד בספטמבר לא יהיה שום שינוי, ואין שום תכנית שכרגע נבדקת לשינוי מדיניות של משרד החינוך כלפי שפות זרות מאחד בספטמבר.

מיכאל מלכיאור: שינוי לרעה.

מיכאל מלכיאור: כי שינוי לטובה אנחנו מוכנים.

אלכס מילר: ההבהרה הזו מאוד חשובה לי.

אלכס מילר: כי כרגע השינוי לא מקובל - - -.

שלמה אלון: אני מבקש להבהיר.

שלמה אלון: אני כל חיי לא מקבל החלטות במקומות חשוכים, שמיד פורצות בצורה מפתיעה.

שלמה אלון: לא חל שינוי לגבי העולים והגדרת עולים היא מאוד רחבה: מגיל אפס עד לגילו האמיתי של הנער והילד.

שלמה אלון: יש אפשרות ללמוד ולהיבחן ברוסית, צרפתית ואמהרית, ויכול להיות שגם בספרדית.

שלמה אלון: בספרדית העניינים לא לגמרי גובשו, ויש גם סיבות לכך מפני שהמקצוע רק התחיל להתעצב בשנים האחרונות.

שלמה אלון: אין שום שינוי במדיניות הזו, אין גם שינוי במדיניות שערבית היא חובה בבתי הספר העבריים מכיתה ז' ומעלה.

מרינה סולודקין: אנחנו לא מדברים על זה.

מרינה סולודקין: אל תכניס אותנו ל"מיטת חולים" לא לנו.

מרינה סולודקין: אנחנו בעד ערבית ובעד אקדמיה לשפה הערבית.

מרינה סולודקין: זו שפה רשמית.

מרינה סולודקין: אנחנו מדברים על שפה זרה שנייה ואנחנו לא ניתן להעמיד אותנו מול הערבית כי אנחנו תומכים בערבית.

שלמה אלון: כפי שאמרתי, לא חל שינוי, אני לא יודע על שום מגירה שיש בה תכנית של שינוי.

שלמה אלון: כך אני מבין מהשרה ומהמנכ"ל – היה אצלו שלשום דיון על כך.

שלמה אלון: בכל מקרה, שינוי כזה חייב לעבור דיון פדגוגי יסודי, עם חוזר מנכ"ל והיוועצות בנציגי הציבור – חברי הכנסת.

מרינה סולודקין: בבקשה, יו"ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, חבר הכנסת נודלמן ואחר כך אלי זרחין.

מיכאל נודלמן: לא מובן לי למה בעיתונות, למה בכל רחבי הארץ, יש ידיעות שרוסית לא לומדים בחטיבות הביניים.

מיכאל נודלמן: אני לא מבין את זה.

מיכאל נודלמן: אני כתבתי מכתב לשרה וגם היו"ר מרינה סולודקין כתבה.

מיכאל נודלמן: אנחנו לא קיבלנו תשובה.

מיכאל נודלמן: לא מבין את הלוגיקה של מה שקרה במשרד החינוך, גם עם בגרות, גם עם ילדים קטנים של עולים שזורקים אותם לכיתות בלי שפה.

מיכאל נודלמן: פתאום אין רוסית.

מיכאל נודלמן: רוסית זו שפה עולמית ולאום, זו שפה רשמית.

מיכאל נודלמן: למה יש סיפורים כאלה?

מיכאל נודלמן: למה יש דיבורים כאלה?

מיכאל נודלמן: למה אתם עושים במשרד החינוך דברים כאלה שלא נתפסים?

מיכאל נודלמן: זה לא רק שפה.

מיכאל נודלמן: זאת גם פוליטיקה.

מיכאל נודלמן: אנחנו רוצים שיגיעו לפה עולים חדשים.

מיכאל נודלמן: איך הם יגיעו?

מיכאל נודלמן: למדו רוסית, עכשיו לא לומדים רוסית.

מיכאל נודלמן: אם לא לומדים רוסית, זה אומר שכן יהיו שינוים במדיניות של המדינה.

מיכאל נודלמן: אז אם זו מדיניות משרד החינוך, ככה אי אפשר חברים.

מיכאל נודלמן: אתם חושבים על שפה, אנחנו חושבים על בית ואני חושב בתור חבר כנסת על מדיניות עלייה.

מיכאל נודלמן: לא תיתכן מדיניות עלייה עם קונצים כאלה.

מיכאל נודלמן: למה רק 14,000 עולים הגיעו מברית המועצות?

מיכאל נודלמן: ככה.

מיכאל נודלמן: כי כל הזמן יש שינויים שהם לא לטובה.

מיכאל נודלמן: אני שואל: עולה יש לו זכות ללמוד רוסית?

מיכאל נודלמן: אם הבן שלי או הנכד שלי רוצה ללמוד רוסית הוא לא יכול ללמוד?

מיכאל נודלמן: אני לא מבין את זה.

מיכאל נודלמן: אם הבן שלי או הנכד שלי רוצה ללמוד רוסית, זה חלק מהתרבות והספרות.

מיכאל נודלמן: למה לא? אני מבין שיש איזושהי הסכמה אבל אני מפחד שמחר יהיה משהו אחר.

מיכאל נודלמן: ככה אי אפשר.

מיכאל נודלמן: זה מיליון ומאתיים איש במדינה, זו שפה רשמית עולמית.

מיכאל נודלמן: פתאום זה פחות טוב מצרפתית ואנגלית.

מיכאל נודלמן: זו שפה כמו כל השפות.

מיכאל נודלמן: אני מבקש מכם להיות זהירים בשינויים, כי זו לא רק שפה, זו המדיניות של המדינה שלנו.

שלמה אלון: אין שינוי במדיניות לפי מיטב ידיעתי.

מיכאל נודלמן: אני שוב שואל: הנכד שלי, שהוא לא עולה חדש, יכול ללמוד רוסית?

שלמה אלון: בכל מקום שיש קבוצה שמעונינת ללמוד, גם אם מדובר בנכד שלך - - -

אלי זרחין: כתוב בחוזר שלך: רק יהודי רוסיה.

שלמה אלון: איזה חוזר?

אלי זרחין: חוזר 98.

שלמה אלון: מה זה חוזר 98?

יעל הרוסי: אותו חוזר שעליו אתה מדבר כל הזמן.

יעל הרוסי: אנשים פה לא מבינים את הדקויות.

מיכאל מלכיאור: יעל הרוסי, בבקשה.

יעל הרוסי: אני המפקחת על הרוסית במשרד החינוך.

יעל הרוסי: הנקודה פשוטה.

יעל הרוסי: בחוזר הזה כתוב במפורש שהזכות הזו שמורה לעולים.

יעל הרוסי: זאת אומרת ילידי אותה ארץ.

יעל הרוסי: לא ילידי הארץ שלנו.

יעל הרוסי: אז הנכד שלך, אם הוא צבר, לא ילמד רוסית.

יעל הרוסי: הוא ילמד ערבית או צרפתית.

יעל הרוסי: מה ששלמה לא הדגיש כאן הוא שהצרפתית כן קיימת כאלטרנטיבה לערבית.

יעל הרוסי: הרוסית היא באיזשהו דרג ביניים שתקוע על משהו בין שפת עולים לבין שפה זרה שנייה, ולכן גם כמעט לא נהנה מתקצוב.

יעל הרוסי: כל שנה יש איזה מאבק לקבל 500 שעות, שבשבילם אני צריכה לעמוד על הברכיים בפני אחראים שונים, לבקש, להתרפס ולספוג עלבונות בשביל זה.

יעל הרוסי: בסוף נותנים את השעות, אבל 500 שעות זו טיפה בים למקצוע שאיננו מתוקצב.

יעל הרוסי: הערבית או הצרפתית, וכך כתוב במפורש בחוזר המנהל הפדגוגי, מתוקצבים במערכת השעות לחטיבת הביניים.

יעל הרוסי: זאת אומרת שתלמיד אינו חייב ללמוד רק ערבית, הוא יכול ללמוד גם צרפתית.

מרינה סולודקין: יעל, יש לי שאלה: ז'בוטינסקי ובן גוריון הגיעו מצרפת?

יעל הרוסי: השאלה היא אחרת.

מרינה סולודקין: זו שאלה פוליטית.

מרינה סולודקין: אני מאוד אוהבת צרפתית וקוראת להנאתי בצרפתית.

מרינה סולודקין: שפות של תפוצות: צרפתית, רוסית, אמהרית וספרדית, אין להן מעמד אמיתי.

יעל הרוסי: הנקודה היא לא זאת.

יעל הרוסי: הנקודה היא שהמעמד של שפה זרה שנייה – נכון שבתיאוריה יש לנו ערבית, עברית ואנגלית בארץ, אבל בפועל תלמיד בבתי ספר היהודיים לומד עברית, אנגלית היא חובה ראשונה.

יעל הרוסי: השפה הזרה השנייה היא ערבית או צרפתית.

יעל הרוסי: רוסית מוגבלת.

מיכאל מלכיאור: זה כאילו.

יעל הרוסי: זה לא כאילו.

מיכאל מלכיאור: זה כאילו.

מיכאל מלכיאור: אני בדקתי את הנושא.

יעל הרוסי: אם בדקת את הנושא במגזר הדתי לאומי, אתה צודק.

מיכאל מלכיאור: לא רק.

מיכאל מלכיאור: בגלל שלא היו מוכנים להציב אפילו יחידת בגרות אחת בערבית, אז הכול הפך להיות כאילו.

מיכאל מלכיאור: אבל בסדר, נעבור על זה כי זה לא הדיון היום.

יעל הרוסי: הנקודה היא שהרוסית היא כמעט בסטטוס הזה, היא מוגבלת לעולים בלבד.

יעל הרוסי: כלומר לילדים עולים בלבד.

מיכאל נודלמן: בשביל מה?

יעל הרוסי: אם הילד בא הנה בן שלושה ימים, הוא זכאי ללמוד רוסית.

יעל הרוסי: אם הוא נולד שלושה ימים אחרי שהוא עבר בגבול, הוא איננו זכאי ללמוד רוסית.

מיכאל נודלמן: הוא לא צריך להיות זכאי, יש לו זכות ללמוד.

מרינה סולודקין: המסקנה הראשונה של הועדה שלנו תהיה הזכות ללמוד רוסית או שפת תפוצות אחרת.

יעל הרוסי: גם ההחלטה של הועדה בשעתו, אותה ועדה שגם אני ישבתי בה ושמעתי את הדיון שלה, היה שילמדו את שפת הארץ, אנגלית, ערבית ושפה שלישית זרה, מה שמתחשק.

יעל הרוסי: זו החלטה לא ריאלית.

יעל הרוסי: למשרד החינוך אין כסף לזה.

יעל הרוסי: מרבית הילדים אינם מסוגלים לעמוד בלימוד של ארבע שפות בו זמנית.

יעל הרוסי: השפות האלה הן כולן משורשים שונים.

יעל הרוסי: אפילו עם כתיב שונה של אותיות.

יעל הרוסי: ילד ממוצע איננו יכול לעמוד בזה.

יעל הרוסי: ודאי לא ילד שבבית מדבר רוסית וברחוב הוא מדבר עברית.

יעל הרוסי: התוצאה היא שגדל כאן דור של ילדים עילגי שפה.

יעל הרוסי: הם לא כאן ולא שם.

יעל הרוסי: כשהם מגיעים לבחינות הפסיכומטריות הם לא יודעים להחליט באיזו שפה הם מסוגלים לעשות את זה, מפני שהרוסית שלהם לא מספיק טובה והעברית שלהם לא מספיק טובה.

יעל הרוסי: אם הם לומדים רוסית, יש להם סיכוי לפחות לשלוט או פוטנציאל שליטה בשפה אם הם ירצו בכך.

יעל הרוסי: אם הם לא לומדים רוסית, השפה נשארת ברמה של ילד בן חמש וחציה מתורגמת.

יעל הרוסי: וזאת בעצם הבעיה.

מרינה סולודקין: תודה רבה.

מרינה סולודקין: ועכשיו מר אלי זרחין.

אלי זרחין: תודה ליושבת ראש.

אלי זרחין: אני רוצה קודם כל להבהיר שהישיבה הזו לא באה מתחושות בטן, אלא מעובדות ברורות בשטח.

אלי זרחין: כל שנה, המנהל הפדגוגי מוציא חוזר למנהל בית הספר עם מספר שעות.

אלי זרחין: בחוזר הזה יש חלוקת שעות.

אלי זרחין: כתוב שפה זרה שניה: צרפתית או ערבית.

אלי זרחין: כל שנה אין זכות לרוסי או אתיופי ללמוד את שפת האם שלו.

אלי זרחין: יש לו אפשרות לבקש.

אלי זרחין: באשקלון בבית ספר יושבים 70 ילידי רוסיה, אומרת המפקחת על הערבית המחוזית: לא תיתן.

אלי זרחין: ולא מלמדים בבית הספר רוסית.

אלי זרחין: בראשון, בבית ספר שמלא בתלמידים יוצאי רוסיה, הפיקוח אומר שהוא לא נותן.

אלי זרחין: אין באף בית ספר רוסית.

אלי זרחין: אם בית ספר אחר רצה ללמד הוא יכול היה לעשות זאת.

אלי זרחין: בשבוע האחרון שלפני פסח ערך משרד החינוך פגישה עם מנהלי בתי ספר לפי מחוזות.

אלי זרחין: ב-27 במרץ היתה פגישה בכפר הירוק, שבה מנכ"ל המשרד אמר במפורש: מהאחד בספטמבר, במסגרת תכנית ליבה לחטיבת הביניים, לא תינתן אפשרות להחליף שפות זרות שניות, חוץ מאלה שכתוב בחוזר.

אלי זרחין: כלומר: רק ערבית וצרפתית.

אלי זרחין: פנו לפיקוח, ומפקחים בבית הספר אומרים: כן, קיבלנו הפנייה מפורשת לבדוק רק ערבית או צרפתית.

אלי זרחין: יש מכתב חתום על ידי מורים לרוסית, שכבר קיבלו הודעות ממנהלי בתי ספר, שבהתייעצות עם מפקחים על בתי ספר אין אפשרות להבטיח להם עבודה בשנה הבאה, למרות הקביעות שלהם.

אלי זרחין: ב-25 באפריל נפגשה ועדה ציבורית לקליטה בחינוך ובתוכה גב' מרינה נזרי, שעובדת בוועדה ונותנת חסות, עם כבוד שרת החינוך.

אלי זרחין: מרינה נזרי, שהיום נמצאת בבית ספר לאמנות בחולון ולכן לא הצליחה להגיע, העלתה את הנושא מול השרה.

אלי זרחין: המדיניות, אמרה השרה, היא לקצץ במסגרת תוכנית ליבה שפה זרה שניה.

אלי זרחין: היא אמרה שזה לא נגד הרוסים.

אלי זרחין: לא תהיה הוראה של רוסית או צרפתית.

אלי זרחין: תישאר רק ערבית כמקצוע נפרד כי הצבא רוצה את זה.

אלי זרחין: אני לא בא אליך בטענות, אבל הישיבה הזאת באה בעקבות עובדות.

אלי זרחין: מנהלי בתי ספר ומפקחות על בתי ספר אומרים למורות: בשנה הבאה אולי תקבלו מכתב פיטורין.

אלי זרחין: זה עוד לא סופי, אבל מכתב תקבלו.

אלי זרחין: אנחנו מדברים בדיוק על מה שדיבר פרופסור נודלמן: שילד שלי שנולד בארץ, שיש לו אבא וסבא מרוסיה, לא יכול ללמוד רוסית.

אלי זרחין: עוד דבר אחד: לא מדובר רק על רוסית.

אלי זרחין: מדובר על שפות זרות נוספות, כמו שדיברו בוועדה.

אלי זרחין: אם בנתניה בבית ספר רש"י יושב ילד שדובר רק עברית והאם דוברת רק אמהרית, והילד לא מסוגל לתרגם את המילים של מנהל בית הספר לאמו, מדוע הוא לא יכול ללמוד?

אלי זרחין: אם באשקלון יושבת קבוצה של עולים מצרפת – אתה אומר שמותר?

אלי זרחין: לא אדוני.

אלי זרחין: בחטיבה עליונה כן.

אלי זרחין: בגרות?

אלי זרחין: בבקשה.

אלי זרחין: בחטיבת ביניים אין את זה.

אלי זרחין: אתמול הייתי במודיעין, שם מבקשים שנה אחרי שנה לפתוח בחטיבת ביניים לימודי ספרדית.

אלי זרחין: יש שם המון יוצאי דרום אמריקה.

שלמה אלון: במקום ערבית או תוספת?

אלי זרחין: במקום ערבית, אדוני.

שלמה אלון: אז זה לא בליבה.

אלי זרחין: מרינה, תראי מה הוא אומר.

אלי זרחין: הוא הכניס לליבה ערבית, הוא חתם על הסכם עם צרפת - - -

שלמה אלון: לא אני.

שלמה אלון: אל תגזים.

אלי זרחין: משרד החינוך חתם הסכם עם צרפת.

אלי זרחין: ומרגע זה בליבה יש שתי שפות.

אלי זרחין: לכן – הוא מהמנהל הפדגוגי.

אלי זרחין: הוא איש מקצוע ברמה גבוהה ביותר, הוא בלשן.

אלי זרחין: אין לו שום בעיה, אפילו שילמדו שש שפות.

אלי זרחין: לא הוא מחליט.

אלי זרחין: ההחלטה היום צריכה להיות מפורשת, שבתוך הליבה תהיה לא ערבית, לא צרפתית, אלא שפה זרה שניה.

אלי זרחין: המזכירות הפדגוגית קבעה שפות זרות כפי שאמרת.

אלי זרחין: אם בהרצליה יש קבוצה של ילדים שרוצה ללמוד גרמנית, שילמדו את זה במקום צרפתית, במקום ערבית.

אלי זרחין: שילד יקבל ציון בתעודה על שפה זרה שנייה.

אלי זרחין: ויותר מזה, אני מבקש שאם יש קבוצה בת עשרים ילדים, לקבוע שעות.

אלי זרחין: שלא יהיה מצב שלערבית בחטיבת ביניים יש שלוש שעות שבועיות ולרוסית אין שעה אחת.

מיכאל מלכיאור: טוב שבאת והכחשת את הכל.

מיכאל מלכיאור: אבל אתה צריך להבין, אני לא זוכר נושא בו קיבלנו כל כך הרבה פניות.

מיכאל מלכיאור: כל מה שמתרחש בציבור, כמו הודעות של מפקחים שלך למורים, יש לזה השלכות בשטח.

מיכאל מלכיאור: נמצאת פה גם האחראית על השפה הרוסית, שבאה ומספרת דברים מאוד מעניינים.

מיכאל מלכיאור: זה לפני שהתייחסנו לדרישה שלנו מהישיבה הקודמת, מה-1 בינואר, שם קודם כל תמכנו בלימוד והרחבה של עד ארבע שפות ואם זה דבר בלתי אפשרי בשלב הנוכחי, בשביל מי שבוחר ברוסית, שיתאפשר לו להחליף את הרוסית עם הערבית.

מיכאל מלכיאור: הדבר השני היה שצריך לאפשר לכל תלמיד לבחור לעצמו את השפה הזרה הנוספת ללא קשר לארץ לידתו, זה היה בעיקר כדי להכין אותו לתואר שני ושלישי, וגם אנשים אחרים שבאים מהתחום הרוסי או האמהרי.

מיכאל מלכיאור: לתת לאנשים את החופש.

מיכאל מלכיאור: הרי ממילא צריך קבוצה של תלמידים ולא כל אחד יכול לבחור.

מיכאל מלכיאור: מלבד זאת, ואני חושב שזו הנקודה המרכזית, דרשנו את ביטול ההחלטה של הגבלת מספר המקצועות המוגברים לבגרות.

שלמה אלון: אין החלטה על הגבלה.

מיכאל מלכיאור: הדבר האחרון – לא קיבלנו מאז הישיבה הזאת – ועברו בכל זאת מספר חודשים רב שיכולתם לענות ולהגיב – לא קיבלנו כל תגובה להחלטות שלנו.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש ממך להתייחס גם לתלונה הזאת.

יעל פרבר: כתבתי לשרה מזכר על קליטה של עולים רוסים במשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: את כתבת.

מיכאל מלכיאור: היא לא קיבלה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נברר את העניין הזה.

מיכאל מלכיאור: אבל בשאר הנושאים - - -

קריאה: יש הרבה קצרים בין השרה לוועדה הזו.

מיכאל מלכיאור: לא אין שום קצר.

מיכאל מלכיאור: השרה מוזמנת תמיד לבוא לפה כאורחת.

קריאה: היא לא באה.

קריאה: אין תשובות.

מיכאל מלכיאור: היא כן תבוא.

מיכאל מלכיאור: בואו לא נעשה את זה אישי.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש שתבהיר עכשיו איך קורים כל הדברים שמר אלי זרחין מספר לנו עליהם וכל התלונות שקיבלנו.

מיכאל מלכיאור: איך דבר כזה יכול לקרות?

מיכאל מלכיאור: מה, יש הפקרות מוחלטת?

מיכאל מלכיאור: איך יכול להיות שיש מציאות כזו, שמפקחת יכולה להגיד לא ללמוד לקבוצה של תלמידים מורים ובית ספר מסוים, גם אם יש עשרים תלמידים בבית הספר, שרוצים ללמוד רוסית?

מיכאל מלכיאור: האם יש לה זכות להגיד: אתם לא יכולים לעשות את זה?

מיכאל מלכיאור: האם קיים דבר כזה?

מיכאל מלכיאור: ואם לא – אנא תבהיר בצורה חד משמעית שנוכל להפיץ את זה לכלל המערכת.

מיכאל מלכיאור: כנראה שאתם מפיצים את זה לא תמיד ברור.

מיכאל מלכיאור: חוץ מזה שאלי מעיד גם על ישיבות שהוא השתתף בהן ויש להן גם פרוטוקול.

מיכאל מלכיאור: זה קצת בעייתי כל העניין.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש ממך התייחסות לזה, ואחר כך תדבר חברת הכנסת סופה לנדבר.

שלמה אלון: התייחסויות קצרות.

שלמה אלון: אחת, אני לא יודע על ישיבות שהיו עם הנהלת המשרד, כי אני לא השתתפתי בהן.

שלמה אלון: אני מאמין שהכול נכון, כמובן, אבל אני לא יכול להעיד על כך.

שלמה אלון: באשר להערת חבר הכנסת מלכיאור, על הפניות לשרה, הכנתי תשובות בזמנו לכל השאלות שעלו כאן, כולל הנושא של שילוב עובדים והגבלת מספר מקצועות מוגברים.

שלמה אלון: כתבתי הכול והדברים הועברו, מבחינתי, לשרה.

שלמה אלון: היא ודאי תמצא את המועד והדרך להגיב בכל נושא לגופו.

מיכאל מלכיאור: אני מאוד מבקש את התגובה שלך, כי אתה היום הנציג של המשרד.

שלמה אלון: ואני משיב לגופו של עניין.

שלמה אלון: אין הגבלה של מקצועות מוגברים.

שלמה אלון: יש עניין של משאבים, אי אפשר להיבחן עד אינסוף בבחינות הבגרות.

שלמה אלון: הנושא של שלוש פלוס עם עדיפות לארצות מוצא עולים קיים.

שלמה אלון: כשמדובר על מפקחים אני לא תמיד יודע על מה מדובר.

שלמה אלון: אם מדובר על קבוצות מספיק גדולות שניתן לממן את זה, וזה לא במקום מקצועות הליבה, דהיינו ערבית - - -

אלי זרחין: או צרפתית.

שלמה אלון: רגע, אני אסביר - - -

אלי זרחין: למה לא במקום?

אלי זרחין: שפה זרה שנייה היא אחת.

אלי זרחין: למה לא במקום?

אלי זרחין: כן במקום, אדוני.

אלי זרחין: ילד לא יכול ללמוד חמש שפות.

שלמה אלון: עניין הצרפתית, אורכו כאורך הסכם תרבות ישראל-צרפת משנות החמישים.

שלמה אלון: גם אני באופן אישי, לא תמיד יכול להסביר למה צרפתית יכולה להחליף ערבית, ורוסית לא יכולה להחליף ערבית.

שלמה אלון: התשובה שאני מקבל היא הסכם תרבות.

שלמה אלון: אגב, מספר נבחני הצרפתית ולומדי הצרפתית בקו ירידה בארץ.

שלמה אלון: אני לא יודע עקב מה, אבל זה בקו ירידה.

שלמה אלון: עקב כך, יש גם בעיות מקצועיות עם מורות לצרפתית.

שלמה אלון: שאין להן אפשרות להיות מועסקות.

שלמה אלון: אבל זה לא הנושא המרכזי.

שלמה אלון: אם מדובר על כך שרוצים, נניח באשקלון או בנתניה או במקומות אחרים, ללמוד ערבית ולצד זה ללמוד רוסית, אין מניעה להוציא תלמידים.

שלמה אלון: יכולה להיות מניעה של משאבים.

שלמה אלון: אני חושב שמה שהמנכ"ל אמר זו מדיניות המשרד.

מיכאל מלכיאור: ביקשו ללמוד אמהרית בנתניה ורוסית באשקלון במקום ערבית.

זאב אלקין: במקום ערבית.

שלמה אלון: נותנים את זה אם יש קבוצה.

מיכאל מלכיאור: יש קבוצה.

שלמה אלון: אם יש קבוצה, ולגבי אמהרית זה בדרך כלל עולים חדשים - - -

מרינה סולודקין: במקום ערבית.

שלמה אלון: אמהרית במקום ערבית – האופציה קיימת.

שלמה אלון: יש פה ושם מצב כזה.

שלמה אלון: אין מניעה לכך.

מיכאל מלכיאור: זאת אומרת:

מיכאל מלכיאור: אין זכות למפקח להגיד לבית ספר באשקלון: אתם לא תלמדו רוסית.

מיכאל מלכיאור: אין לו זכות להגיד בדיוק באותה כמות של שעות, בחטיבות ביניים, אתם לא תלמדו רוסית.

שלמה אלון: לא.

שלמה אלון: אם זה במקום ערבית.

שלמה אלון: במקום ערבית אמר המנכ"ל שיש מקצועות ליבה.

שלמה אלון: זו מדיניות המשרד כיום, אם יהיה צורך בעתיד לקיים דיון מחדש על כך.

שלמה אלון: יהיה דיון ונודיע על תוצאותיו.

קריאה: מאיפה הכסף למקצוע נוסף?

קריאה: מאיפה לבית הספר יש שעות לעוד מקצוע?

שלמה אלון: אגב גם לערבית הוא לא מקבל שלוש שעות, הוא מקבל שעה.

שלמה אלון: שעה שבועית אחת.

יעל הרוסי: הוא מקבל שעתיים.

שלמה אלון: את לא צריכה לסתור את דבריי.

אלכס מילר: אז היום זה במקום?

שלמה אלון: כן.

אלכס מילר: איך אתה אומר שאין שום שינוי במדיניות.

אלכס מילר: אם היום זה נוסף, ואתמול זה היה במקום, אז איך אין שינוי במדיניות?

שלמה אלון: אני אומר שוב: לא היה שום שינוי.

שלמה אלון: עולים יכלו ללמוד במקום.

שלמה אלון: קבוצות בחירה נוספות זה היה בתוספת.

שלמה אלון: זה לא השתנה.

שלמה אלון: אם מדובר כאן – צריך להיות ברור – בכך שהוועדה מבקשת להמיר מקצוע בליבה – זה יכול להיות גם ספרות או היסטוריה – במקצוע אחר, צריך להתקיים דיון במשרד החינוך על הליבה.

שלמה אלון: הדיון כבר התקיים, נפלו החלטות.

שלמה אלון: תמיד אפשר לדון שוב בצורה יסודית פדגוגית.

שלמה אלון: כרגע אין דיון מחודש בנושאים האלה.

שלמה אלון: דהיינו: לא חל שינוי.

שלמה אלון: אגב, אישור הליבה היה כבר לפני מספר שנים.

מיכאל מלכיאור: ההודעות למורים – זה בטל ומבוטל?

שלמה אלון: אני לא יודע מי הודיע ומה.

שלמה אלון: אם אין קבוצה - - -

מיכאל מלכיאור: אבל אם יש קבוצה אז אין בעיה.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: ח"כ סופה לנדבר בבקשה.

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: אני משתדלת להבין אבל לא מבינה.

סופה לנדבר: יש פה פער בין מה שאתה מציג לנו לבין מה שמורים כותבים בתלונות שלהם.

סופה לנדבר: אני חושבת שגם אני וגם חבריי, חברי הכנסת, לא נסכים שהשפה הרוסית תהיה בחצר האחורית של משרד החינוך.

סופה לנדבר: אני חושבת שיש כאן, כנראה, השלכות מהרפורמה של דברת.

סופה לנדבר: הראשונים שהיו צריכים לפטר אותם היו קבוצות של מורים עולים וחלק גדול מהם ממדינות חבר העמים.

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שאני, כמו חבריי, עסקנו בזה, וכנראה שמשרד החינוך ממשיך להתעסק עם זה בדלת האחורית.

סופה לנדבר: קיבלתי לא מעט תלונות מאותם מורים עולים, לא רק לרוסית, על יחס זוועתי של משרד החינוך כלפי מורים.

סופה לנדבר: האנשים האלה הם לא חסרי אונים.

סופה לנדבר: אנחנו כאן עבורם ואנחנו ניאבק ונמשיך יחד איתם.

סופה לנדבר: אני רוצה לספר סיפור דווקא לא של רוסי: אתמול קיבלתי מכתב ממורה למוסיקה.

סופה לנדבר: משנת 2003 היא עם תואר שלישי, ולא קיבלה אישור לתואר שלישי.

סופה לנדבר: אני חושבת שמתעללים באישה הזו.

סופה לנדבר: מנכ"ל משרד החינוך כותב לי בתשובה, שמשנת 2002 יש הקפאה של תעודות לתואר שלישי.

סופה לנדבר: לא נותנים אישורים.

סופה לנדבר: איזה מין דבר זה?

סופה לנדבר: בן אדם לומד, ומקבל אישור.

סופה לנדבר: מדינת ישראל קיבלה על מגש הכסף אנשים אלו עם תואר שני ושלישי - - -

מיכאל מלכיאור: מאיזה אוניברסיטה?

סופה לנדבר: דווקא במרכז המדינה ממדינות חבר העמים.

סופה לנדבר: מדינה מוכרת, אוניברסיטה מוכרת.

סופה לנדבר: אך זה לא משנה.

סופה לנדבר: איזה מין דבר זה?

סופה לנדבר: בשנת 2003 היא הגישה מסמכים לקבל אישור.

סופה לנדבר: היא רצתה לקבל אישור לתואר שלישי כי המפקחת מתעללת בה.

סופה לנדבר: ממש מתעללת בה.

סופה לנדבר: כי היא עולה ממדינות חבר העמים.

סופה לנדבר: היא אומרת שהאישה הזו לא מקצועית.

אלי זרחין: המפקחת עיוורת?

סופה לנדבר: כן.

אלי זרחין: היא גזענית.

אלי זרחין: כולם מכירים אותה.

אלי זרחין: היא אומרת: רוסים לא יעבדו כאן.

סופה לנדבר: נכון.

סופה לנדבר: זו שנאה ממשרד החינוך כלפי מורים עולים.

סופה לנדבר: אנחנו לא ניתן לזה יד.

סופה לנדבר: השפה הרוסית מתחזקת בעולם כולו, אנחנו לא מבקשים טובות.

סופה לנדבר: אנחנו דורשים שמדינת ישראל תכיר בשפה הזו כשפה רשמית, וכל בן אדם, לא משנה איפה הוא נולד, עולה חדש או למד במדינת ישראל, שילמד.

סופה לנדבר: אנחנו לא ניתן לשרת החינוך להמשיך במדיניות שהאנשים האלו הם סרח עודף.

סופה לנדבר: הם לא סרח עודף, הם אנשים מוכשרים, ואנחנו רוצים שהם ימשיכו לתת תרומה למשרד החינוך.

סופה לנדבר: אני חושבת שיש היום במשרד החינוך מדיניות לקויה כלפי מורים עולים.

סופה לנדבר: אנחנו מדינה שקולטת עולים.

סופה לנדבר: היום ראיתי סקר בנושא הזה, ואני חושבת שההשלכות האלו, השלכות על אנשים שמגיעים מכל המדינות והם עולים בעצמם, הן ש-80% לא מרגישים שהם ישראלים.

סופה לנדבר: הייתי מתווכחת עם הסקר הזה, אבל אני חושבת שכדי שבן אדם ירגיש שהוא ישראלי הוא צריך לקבל יחס.

סופה לנדבר: והיחס הזה קודם כל צריך להתחיל ממשרד החינוך.

סופה לנדבר: אל תמשיכו במדיניות כזו.

סופה לנדבר: כי אם אנחנו נצא על בריקדות.

סופה לנדבר: אוי ואבוי יהיה לשרה ולמשרד החינוך.

סופה לנדבר: אני דורשת, מיד לתקן את העוול שנעשה למורה הזו ובמשרד החינוך נמצאות כמה תלונות שלי.

סופה לנדבר: ואני חושבת שלא רק מורה אחת התלוננה על המפקחת הזאת.

סופה לנדבר: תבדקו בבקשה מי מפקח על האנשים, איזה תארים יש למפקחים במשרד החינוך.

סופה לנדבר: אני חושבת שחוץ מלעבור קורסים, הם צריכים ללמוד מקצועיות ויחס אנושי כלפי אותם מורים.

סופה לנדבר: אני חושבת שמגש הכסף של מדינת ישראל זה חלק מאותם עולים.

סופה לנדבר: דבר נוסף:

סופה לנדבר: במשרד החינוך יש מדיניות לקויה כלפי פנסיות של מורים עולים.

סופה לנדבר: מורים עולים יוצאים לפנסיה כאנשים עניים לגמרי, וגם זה היחס של משרד החינוך.

סופה לנדבר: לא ייתכן שאנשים שעובדים כל החיים, כשיוצאים לפנסיה יוצאים רק עם ביטוח זקנה.

סופה לנדבר: לא ייתכן דבר כזה.

סופה לנדבר: ואתם הראשונים שצריכים לקום להגנת אותם אנשים.

סופה לנדבר: צריכים לקום ולהגיד: שרת החינוך, יש בעיה! אנשים עובדים כל החיים ולא יכולים להיות בחיים במדינת ישראל.

יהודה סקר: איפה ארגוני המורים?

יהודה סקר: למה הם לא פונים אליהם?

סופה לנדבר: זה לא משנה, אני לא צריכה שארגוני מורים יקומו.

סופה לנדבר: אני קמתי.

סופה לנדבר: אני לא ארגוני מורים.

יהודה סקר: אז למה לא פונים לארגוני המורים?

סופה לנדבר: אני לא צריכה.

סופה לנדבר: הם לא יפנו לארגוני המורים.

סופה לנדבר: כל המדיניות היא במשרד החינוך.

סופה לנדבר: אדם עובד כל חייו ויוצא לפנסיה, ולא מקבל כספים שהוא יכול להתקיים מהם.

סופה לנדבר: לא יכול להיות דבר כזה.

מרינה סולודקין: תודה רבה לח"כ סופה לנדבר.

מרינה סולודקין: זה נכון שיש נושאים רבים לגבי מורים עולים.

מרינה סולודקין: אני מעבירה את רשות הדיבור למר זאב אלקין.

זאב אלקין: אני רוצה לברר נקודה אחת שעוד בישיבה הקודמת בוועדת החינוך מאוד התמיהה אותי, וכבר שאלתי ולא קיבלתי תשובות מספקות.

זאב אלקין: מאז התקדמתי ומספר השאלות רק גדל.

זאב אלקין: וזה קשור למעמד הייחודי של צרפתית.

זאב אלקין: כי לפי הדברים שהצגת כאן – למרות ששמענו הצהרה אחרת מהשרה, ייתכן כי השרה לא מכירה את הסכם התרבות עם צרפת, אבל – לפי מה שהצהרת כאן, לצרפתית יש מעמד ייחודי שווה ערך לערבית, שהכניס אותה לליבה.

זאב אלקין: לא בגלל שכך רצה משרד החינוך, אלא בגלל שמדינת ישראל חויבה לכך בהסכם תרבות עם צרפת.

זאב אלקין: עד כאן האם אני מדייק?

מיכאל מלכיאור: אתה מדייק וזה עניין של עשרות שנים, חמישים שנה.

זאב אלקין: שאלה נוספת בהמשך לכך.

מרינה סולודקין: אולי אנחנו צריכים לבטל את זה.

זאב אלקין: אין לי שום דבר נגד צרפתית, אבל אני רואה כאן דגם שאולי יציל את הרוסית.

זאב אלקין: שאלה שניה בעקבות זאת: מאיפה בא המימון להוראת הצרפתית, בתוקף הסכם התרבות הזה?

זאב אלקין: מצרפת או ממדינת ישראל?

שלמה אלון: יש שעות עידוד להוראת צרפתית מטעם המשרד – מדובר בכמה מאות שעות.

זאב אלקין: כמה זה בהיקף תקציבי בשנה?

שלמה אלון: אם שעה זה 5000 עד 5500 ש"ח, כפול 600 זה יכול להיות שניים וחצי מיליון שקל.

שלמה אלון: מבחינת ממשלת צרפת הם עוסקים בפעילות תרבותית מסייעת.

שלמה אלון: דהיינו, תחרויות תלמידים והזמנתם לצרפת וגם מורים וכולי.

שלמה אלון: אבל התקציב הוא בעיקרו תקציב של המשרד פר תלמיד.

שלמה אלון: אני חייב לומר שבשלושה בתי הספר של רשת אליאנס הענקיים בארץ: רנה קסין בירושלים, אליאנס תל אביב ואליאנס חיפה, יש חובת צרפתית.

שלמה אלון: שם אין ערבית בכלל ובלי ציון בגרות בצרפתית לא מסיימים את בית הספר.

שלמה אלון: והעניין הזה הוא גם כן בן חמישים שנה.

זאב אלקין: שאלה נוספת, בהמשך לזה.

זאב אלקין: אנחנו נעשה כאן תחקיר מעניין, אתם תראו לאן זה יוביל.

זאב אלקין: האם ההקצבות של משרד החינוך לנושא של השפה הרוסית מתקרבות להקצבות של השפה הצרפתית, סדר גודל כשלושה מיליון ש"ח בשנה?

שלמה אלון: אני משער, שאם מדובר ב-500 שעות – יעל אמרה 500, אז בוודאי זה מדויק – אז זה בערך הסכום הזה.

שלמה אלון: בערבית זה יותר, כי ערבית היא באמת שפה רשמית בישראל.

שלמה אלון: היא בליבה עם הסטייה הזו של הסכם תרבות צרפת.

שלמה אלון: בערבית זה יותר, לטעמי גם כן הרבה פחות ממה שאנחנו זקוקים, אבל השרה והמנכ"ל והשרים בעבר והמנכ"לים בעבר עשו ככל הניתן בעניין הזה.

שלמה אלון: אפשר אולי לעשות יותר, כדי שהערבית תהיה באמת דה-פקטו לא רק דה יורה, בליבה.

זאב אלקין: אני רוצה לשתף את אדוני בפגישה שהיתה לי עם השגריר הרוסי החדש ממש לאחרונה.

זאב אלקין: הוא בא להתלונן בפני על כך שקיים הסכם תרבות גם עם רוסיה ולא רק עם צרפת.

אלי זרחין: אותו הסכם בדיוק.

זאב אלקין: בדיוק.

זאב אלקין: היות שהסכם התרבות עם צרפת נחתם בשנות החמישים, אז עוד היתה תקשורת בין משרד החוץ למשרד החינוך, והוא עבר.

זאב אלקין: כנראה שהסכם התרבות עם רוסיה נחתם בתקופה מאוחרת יותר ועדיין לא הגיע למשרד החוץ.

יעל הרוסי: הוא הגיע, הוא רק קבור באיזה קלסר, אני ביקשתי עותק וקיבלתי.

זאב אלקין: בתוקף אותו הסכם תרבות שלא שונה מהסכם התרבות עם צרפת, רוסיה מצפה למעמד דומה של צרפתית.

זאב אלקין: יותר מכך, השגריר כבר הספיק ללמוד - - -

מרינה סולודקין: הם לא מצפים, הם כבר כבשו את העולם.

מרינה סולודקין: בשביל מה להם לצפות.

זאב אלקין: בזכות אותה סערה ציבורית שקיימת בתקשורת הרוסית כבר זמן מה בנושא פגיעה במעמד של רוסים, הוא שואל, ובצדק, במה מעמדה של רוסית פחות ממעמדה של צרפתית?

זאב אלקין: לשתי המדינות יש הסכם תרבות, מספר אנשים דוברים רוסית כאן בארץ - - -

מרינה סולודקין: אי אפשר להשוות.

זאב אלקין: קצת יותר ממספר דוברי הצרפתית.

זאב אלקין: והאם יש כאן מדיניות מכוונת מצד ממשלת ישראל, שבאה להגיד משהו על יחסה לרוסיה.

אלכס מילר: הוא יסתבך עם משרד החוץ.

זאב אלקין: הוא אמר שאם כל העניין קשור בכך שצרפת משקיעה משאבים כדי לעודד הוראת צרפתית במדינת ישראל, הוא כשגריר מוכן לחתום היום שרוסיה תהיה מוכנה להשקיע בדיוק אותם משאבים כספיים, ואולי אף יותר מכך, בהוראת רוסית במדינת ישראל.

זאב אלקין: יש לכך במדיניות הרוסית החדשה תקציבים שמנוהלים ישירות מלשכת הנשיא.

שלמה אלון: אני משער שקיים הסכם כזה.

מרינה סולודקין: יש לי חשש שכסף לא יעזור כי זה יחס.

זאב אלקין: אני בדיוק לכך מכוון.

זאב אלקין: אני מצפה לתשובות של משרד החינוך, מה אני כחבר כנסת צריך לענות.

זאב אלקין: אני כבר הבנתי בדיון הקודם שדעתנו כחברי כנסת פחות חשובה למשרד החינוך מהסכם תרבות עם צרפת, אז אני נואשתי מהדרך הזו.

זאב אלקין: אולי רק דרך ועדת הכספים, אז אולי מקשיבים לנו בדרכים אחרות.

זאב אלקין: אבל השאלה היא מה אני כחבר כנסת אמור לענות לאותו שגריר רוסיה, למה משרד החינוך החליט לכבד הסכם תרבות עם צרפת יותר מהסכם תרבות עם רוסיה.

זאב אלקין: ואם מדובר בהקצבה של כמה מיליוני שקלים, האם עלי לפנות אליו ולבקש שיפנה לפוטין, שיבקש את המשאבים האלה, כדי לעזור למשרד החינוך הישראלי לכבד את הסכם התרבות עם רוסיה.

שלמה אלון: אתה ודאי יודע שאני ברובד הזה של השאלה לא יכול להשיב לבדי.

שלמה אלון: אתה גם דיברת פה על משרד החוץ וממשלת ישראל.

שלמה אלון: אינני אדם שיוכל לפנות - - -

זאב אלקין: אתה בכלל יודע מה ההסכם?

שלמה אלון: לא.

שלמה אלון: יש לי השערה.

שלמה אלון: יש כנראה הסכם, אני מאמין שיש הסכם.

יעל הרוסי: ההסכם קיים יש לי עותק שלו וציטטתי אותו מספר פעמים.

זבולון אורלב: צרפת לפחות בשנים עברו סיבסדה באופן מהותי את לימודי הצרפתית.

זאב אלקין: אומר לנו משרד החינוך שלא.

זבולון אורלב: אמרתי בעבר.

זאב אלקין: אני מוכן לעזור להשיג סבסוד.

מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה להגיע לתקריות דיפלומטיות, על פי הכיוון הכללי, לפי המדיניות של שרת החינוך, נפנה גם למלכת אנגליה כדי לבקש תמיכה בלימודי אנגלית.

זאב אלקין: או לבוש.

מיכאל מלכיאור: תראו, אני רוצה שנחזור למקום שבו היינו ורק לסכם.

מיכאל מלכיאור: אתה שומע בצורה ברורה מאד מכלל חברי הכנסת, גם קואליציה וגם אופוזיציה.

מיכאל מלכיאור: יש כמה חברי כנסת של הקואליציה.

זאב אלקין: יש כאן אחד מהאופוזיציה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להפריד ולא לדון את הדיון הפוליטי.

מיכאל מלכיאור: נפריד את כל האמצעים.

מיכאל מלכיאור: ייתכן שאנחנו גם צריכים להגיע לחקיקה.

מיכאל מלכיאור: אני כבר סיכמתי את זה עם חברת הכנסת מרינה סולודקין.

מיכאל מלכיאור: אם אין רצון של המשרד לבוא לקראת ההחלטות שכבר קיבלנו בועדת החינוך, אז ייתכן ונצטרך לעשות את זה בצורה אחרת.

מיכאל מלכיאור: אתה קיבלת פה מסר ברור שהסטטוס קוו נשאר כמות שהוא.

מיכאל מלכיאור: ההחלטה הזו לא מספיק עוברת בשטח.

מיכאל מלכיאור: גם הסטטוס קוו לא טוב.

מיכאל מלכיאור: יש כל כך הרבה דוגמות של בתי ספר שקיבלו הודעות שלא יכולים ללמד, ומאיימים על המורים.

מיכאל מלכיאור: וזה לא שאין קבוצה מספיק גדולה.

מיכאל מלכיאור: זה גם עניין של הפער התרבותי בין הדור הראשון לדור שני של העולים.

מיכאל מלכיאור: זה גם עניין של הנכות התרבותית שלנו פה ככלל החברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: לא רוצים לצמצם פה, להפך.

מיכאל מלכיאור: רוצים להרחיב ולתת את המעמד הראוי לשפה הרוסית כשפה מרכזית אצלנו.

מיכאל מלכיאור: אם אתם לא מוכנים לבוא לקראת הדבר הזה אז נמצא את הדרכים לעבוד כחברי כנסת כפי שאנחנו יודעים לעשות ועושים את זה גם בהמון דרכים אחרות.

מיכאל מלכיאור: ואנחנו נעשה את זה.

מרינה סולודקין: קודם כל חקיקה, אחר כך תהיה פוליטיקה.

מרינה סולודקין: ופוליטיקה כזאת שקשה מאד יהיה לשרת החינוך לשרוד במשרד החינוך.

מרינה סולודקין: יש לנו צופים שמאוד מפחדים ששכחנו עברית.

מרינה סולודקין: אנחנו מדינה יהודית, עברית זו השפה שלנו, ואנחנו מחזקים את העברית וכל מה שאנחנו מדברים עליו עכשיו זו שפה זרה נוספת.

מרינה סולודקין: אלו שפות של התפוצות, זה רב תרבותיות וזה גם גשר בין התפוצות לתרבות העברית.

מרינה סולודקין: וזה גם עניין של טעויות שעשתה מדינת ישראל, שהאשכנזיות הגרועה הרגה את השפות של התפוצות.

מרינה סולודקין: גם יידיש, גם מרוקאית, גם לדינו.

מרינה סולודקין: אנחנו לא ניתן לזה יד, כי אנחנו לומדים מהשגיאות של שנות החמישים והשישים.

מיכאל מלכיאור: ח"כ זבולון אורלב בבקשה.

זבולון אורלב: יש לי שלוש הערות.

זבולון אורלב: הערה ראשונה, אין ספק שמהבחינה הפדגוגית, ראוי מאד שאם יש קהילה כל כך גדולה כמו הקהילה שעלתה מברית המועצות, מחבר העמים, והיא דוברת את השפה הרוסית, אין ספק שלימוד השפה הרוסית במוסדות החינוך הוא הכרח חינוכי ופדגוגי, כדי להציל את היכולות של הילדים להתמודד הקשיים של התרבות החדשה ועם ההווי החדש.

זבולון אורלב: כל דבר שנותן להם עוגן של בטחון.

זבולון אורלב: כל דבר שמבסס את הבית, את המשפחה, יכול לעזור מאד לתלמידים.

זבולון אורלב: לפי דעתי, משרד החינוך מבין את העניין הזה.

זבולון אורלב: אני מקווה שהוא מבין את הדבר הזה.

זבולון אורלב: ואני מקווה שגם המחנכים ברמת השטח מבינים את זה, שאם יש קבוצה שרוצה ומעונינת ומתעניינת, זה ראוי מאוד מנקודת המבט החינוכית.

זבולון אורלב: הדבר השני- שמעתי אותך הבוקר, חבר הכנסת נודלמן, מצביע על פער בין ההחלטות.

זבולון אורלב: כולל החלטות של משרד החינוך, כולל מה שקורה בשטח בעניין מלגות.

זבולון אורלב: אין לי ספק שהנהלת משרד החינוך לא רוצה לשמור עשרה מיליון שקל, ההיגיון אומר לחלק את זה למלגות.

זבולון אורלב: אני לא חושב שיש לה כוונות סתר.

זבולון אורלב: נכון, תמיד יש פער, ותפקידנו להצביע על הפער הזה ולעורר את משרד החינוך שינקוט עוד ועוד אמצעים.

זבולון אורלב: אני מתרשם מהדיווחים שאמנם יש פער בין הכוונות ההצהרות והמדיניות לבין המציאות בשטח.

זבולון אורלב: אגב, ככל שהמשרד נחלש – והמשרד נחלש, אין ספק – מנהלי בתי הספר ומוסדות החינוך מרגישים שיש להם עוצמה יותר גדולה.

זבולון אורלב: הם לוקחים לעצמם חופש להחליט כל מיני החלטות.

זבולון אורלב: בדברים החשובים משרד החינוך צריך להיות יותר נחרץ.

זבולון אורלב: ואני מקווה שהוא ינהג כך.

זבולון אורלב: הערה אחרונה: לעניין החקיקה.

זבולון אורלב: השיטה הנוהגת בחינוך היא שהמחוקק לא נכנס למקצועות ההוראה.

זבולון אורלב: הוא הביא לידי ביטוי את רצונו באשר לערכים ולנושאים ולתחומי הדעת במסגרת חוק מטרות החינוך.

זבולון אורלב: אין חוק שמחייב את מערכת החינוך ללמד עברית או ללמד תנ"ך.

זבולון אורלב: אי אפשר לקחת מקצוע אחד ולהגיד שרק הוא יעוגן בחקיקה.

זבולון אורלב: אם רוצים לסדר בחקיקה, צריך לקיים דיון, ואז צריכים לסדר בחקיקה את כל תחומי הדעת ואת כל המקצועות.

זבולון אורלב: להגיד: בכיתה א' לומדים כך וכך.

זבולון אורלב: כל כיתה כמה שעות חינוך.

זבולון אורלב: לקבוע כמה שעות לומדים ולקבוע כמה תלמידים יהיו בכיתה.

סופה לנדבר: אלה דברים הכרחיים.

מיכאל מלכיאור: אתה מדבר כמנכ"ל לשעבר.

זבולון אורלב: לא, אני מדבר כמחוקק לשעבר, בהווה ובעתיד.

זבולון אורלב: כרגע המערכת לא בנויה לכך ולכן אני מציע – אם יעבור ויתקדם הליך חקיקה של תחום דעת אחד, יש פה שיטפון של כל תחומי הדעת.

מרינה סולודקין: אבל אפשר להעביר חוק על השפה הרוסית כרשמית.

זבולון אורלב: אין חוק על העברית.

זבולון אורלב: לא צריך להגזים.

מרינה סולודקין: כן צריך להגזים.

מרינה סולודקין: יש לנו חקיקה כזו.

זבולון אורלב: תאמיני לי שבחקיקה חינוכית אני קצת מבין ואני אומר שאין חוק.

מרינה סולודקין: אתה צודק, אבל אני שואלת איך אפשר לעבור את זה בכל זאת.

מרינה סולודקין: תודה רבה לחבר הכנסת אורלב.

מרינה סולודקין: אני מעבירה את רשות הדיבור לנציג של הרשות המקומית יוקנעם.

רומן פרס: שלום לכולם.

רומן פרס: שמי רומן פרס, סגן ראש עיריית יוקנעם.

רומן פרס: אני מרגיש שהדיון כבר לקראת סיום.

רומן פרס: בעצם בא משרד החינוך וטוען שאין שינוי.

רומן פרס: וזה טוב שאין שינוי, זה סימן שהמורות חוזרות לעבודה והכול בסדר.

רומן פרס: אני לא מבין, אם באמת במשרד החינוך היה רצון לבטל את השפה כדי לפגוע בשפה הרוסית, למה מיהרו?

רומן פרס: כי הרי לפי חוזר המנכ"ל משנת 1996 אם היינו מחכים עוד שלוש שנים, זה היה מת מההתחלה.

רומן פרס: אם נבדוק כמה עולים עלו לארץ בשנים האחרונות וכמה מהם באו עם ילדים שנולדו ברוסיה, אז כל העניין הזה היה נפתר.

מיכאל מלכיאור: שלמה אמר שאין צורך, הוא אמר שללא קשר לאיזה דת.

מיכאל מלכיאור: כל זמן שיש קבוצה - - -

שלמה אלון: לא.

מיכאל מלכיאור: אני לא חוזר על מה שהמפקחת אמרה.

מיכאל מלכיאור: אמרתי שמר שלמה אלון התחייב פה, הוא הנציג הבכיר פה שמייצג את המשרד.

מיכאל מלכיאור: אני רשמתי את דבריו.

שלמה אלון: אמרתי שזה לא במקום ערבית כמקצוע ליבה.

מיכאל מלכיאור: אבל אמרת שזה לא מוגבל רק למי שעלה בפועל, אם הוא מעוניין ללמוד רוסית.

זאב אלקין: כתוספת זה לא מוגבל, אבל אין משאבים.

זאב אלקין: אבל עולים יכולים להמיר ערבית בכל אחת משפות הליבה.

שלמה אלון: יש אי הבנה.

שלמה אלון: אני מבקש להדגיש: כשמדובר במקצועות הליבה – קרי ערבית או צרפתית אפשר להמיר כאשר מדובר על תלמידים עולים.

שלמה אלון: כמו כן, בגלל מדיניות המשרד לשלוש פלוס - - -

מיכאל מלכיאור: מה יש לילדי עולים?

מיכאל מלכיאור: הילדים של פרופ' נודלמן.

שלמה אלון: יש שלבים.

שלמה אלון: השלב הדחוף הוא שילדי עולים, כדי לחזק את ביטחונם ולשמור על המורשת התרבותית - - -

מיכאל מלכיאור: הם גם ילדי עולים.

מיכאל מלכיאור: ילדים שנולדו פה להורים שעולים – הם גם ילדי עולים

שלמה אלון: נכון אבל אז מדובר שוב על מקצוע שהוא ליבה.

מיכאל מלכיאור: אל תגן על דברים שאתה לא יכול להגן עליהם.

רומן פרס: אני עולה חדש ואני לא הבנתי את התשובה.

רומן פרס: חוזר המנכ"ל מ-1996 קיים?

רומן פרס: כלומר רק ילדי עולים - - -

מרינה סולודקין: לא ילדי עולים.

מרינה סולודקין: ילדים עולים.

רומן פרס: ילדים עולים שנולדו ביום הרביעי אחרי העלייה לארץ, לא זכאים?

שלמה אלון: לא במקום אלא כתוספת.

זאב אלקין: אבל כתוספת אין כסף.

שלמה אלון: אם יש מספיק תלמידים, בית הספר חייב.

שלמה אלון: מעשרים ומעלה.

מיכאל מלכיאור: אלו החלטות שקיבלנו כבר.

מיכאל מלכיאור: הנושא הזה נמצא בהחלטות כבר.

יהודה סקר: שמי יהודה סקר ואני נציג ארגון הורים ארצי.

יהודה סקר: אני גם מביא את דעתו של ארגון המורים התיכוניים, של רן ארז.

יהודה סקר: ארגון ההורים הארצי יחד עם ארגון המורים התיכוניים והסטודנטים ועוד עשרות ארגונים חברתיים, אנחנו מדברים יחד.

יהודה סקר: כבר שלושים שנה מכירים אותי בנושאים של חינוך.

יהודה סקר: אני מתפלא לשמוע פה היום שיש אפליה בין זה לזה.

יהודה סקר: ארגון ההורים הארצי מייצג את כולם.

יהודה סקר: לא ייתכן מצב שפרופסור נודלמן יבוא ויגיד שנכדו לא יכול ללמוד.

יהודה סקר: אין דבר כזה.

יהודה סקר: אני אישית מטפל במאבקים.

יהודה סקר: אני עליתי לארץ לפני כ-57 שנים ואני דובר שש שפות.

יהודה סקר: לבד למדתי.

יהודה סקר: לא צריך עזרה.

יהודה סקר: אני מאוד תמה לשמוע שאני צריך להיאבק שיקבלו כיתה של אתיופיות, ואני נאבק כל חיי.

יהודה סקר: לצערי, אני לא מחכה למשרד החינוך.

יהודה סקר: תלמיד שהיה צריך עזרה קיבל.

יהודה סקר: אני תמה שאנחנו צריכים לדאוג באופן פרטני בכל בית ספר להקצבות מגורמי חוץ.

יהודה סקר: למה אי אפשר לעשות את זה בצורה מסודרת?

יהודה סקר: ואני נלחמתי גם להביא הזנה לבתי הספר, כי "אם אין קמח אין תורה".

יהודה סקר: אני גם נלחם בעזרא כדי להכניס עולים חדשים מרוסיה.

מרינה סולודקין: תודה רבה.

מרינה סולודקין: רשות הדיבור עוברת לד"ר סוניה מיכאלי, מדענית ראשית של משרד החינוך.

סוניה מיכאלי: תודה רבה.

סוניה מיכאלי: כשרוצים לדחות החלטה כלשהי משתמשים בסטטיסטיקה.

סוניה מיכאלי: סטטיסטיקה היא דבר יבש ואין לה צבע או ריח.

סוניה מיכאלי: סטטיסטיקה אומרת שאין היום במדינת ישראל אקדמיה, אוניברסיטה או מכללה שלא מתעסקת בנושא העולים.

סוניה מיכאלי: כולם אוהבים לעלות על הגל הזה.

סוניה מיכאלי: אני רוצה לחזק את הכיוון אליו הלכה היו"ר מרינה סולודקין, ומי שירצה לקבל את הנתון אני מוכנה לתת לו: כדי להגיע ללימוד שפה עברית מוצלחת, לפי כל המחקרים האחרונים, כדי לחזק את לימוד השפה העברית ולקדם את כל העולים ולא רק את דוברי הרוסית, חשוב ללמד את שפת האם, בבית ובחוגים נוספים, רצוי במסגרת חינוכית פורמלית.

סוניה מיכאלי: יש את כל הנתונים מי שרוצה לקבל אותם יכול לקבל.

סוניה מיכאלי: מדינת ישראל, כולל משרד החינוך שדואג מאוד גם לחלקה החברתית החינוכית וההשכלתית בקרב עולים חדשים, רצוי שיסתכלו גם על המחקרים האלו, ייקחו אחריות וילמדו מכך.

סוניה מיכאלי: כדי לקדם את לימוד השפה העברית, צריך לתמוך בלימוד שפת האם.

סוניה מיכאלי: מי שכבר הספיק לראות היום עיתונות, אולי ראיתם כבר את סקר שביעות הרצון בקרב עולים חדשים.

סוניה מיכאלי: לפי הסקר שביעות הרצון בקרב עולים דוברי רוסית, היא אחרי העולים הוותיקים, עולים מהמערב וילידי הארץ.

סוניה מיכאלי: כולם הסתדרו יפה, אך שביעות הרצון ברמה הכי נמוכה.

סוניה מיכאלי: למה?

סוניה מיכאלי: בגלל הבחינה התרבותית-לימודית.

סוניה מיכאלי: אם במשרד החינוך לא יבינו את זה, אז גם משרד הקליטה וגם הסוכנות היהודית יצטרכו לדאוג לכך שנקים כאן משרד למניעת ירידה מהארץ.

סוניה מיכאלי: משרד החינוך צריך לקחת אחריות על כך.

מרינה סולודקין: תודה רבה.

מרינה סולודקין: עכשיו שלב המסקנות.

זבולון אורלב: אני רוצה בבקשה להעיר לפני שלב המסקנות – מהרושם שלי, גם אמרתי למר אלון, שלפי דעתי משרד החינוך צריך לעשות שינוי בזכאות, להחליף את מקצוע הליבה.

זבולון אורלב: לא לילדים עולים אלא לילדי עולים.

זבולון אורלב: זה דבר חינוכי.

מרינה סולודקין: אני יכולה להגיד שהתרשמתי שמדיניות משרד החינוך לגבי שפות התפוצות לא ברורה.

מרינה סולודקין: כל הקיצוצים במשרד - - -

סופה לנדבר: למה לא ברורה?

סופה לנדבר: מאד ברורה.

סופה לנדבר: מכוונת נגד עולים.

מרינה סולודקין: שמענו כאן דברים שונים.

מרינה סולודקין: יש אנשים שמבינים ששפות התפוצות זה כלי ומפתח להשתלבות בחברה הישראלית ובשפה העברית.

מרינה סולודקין: המדיניות לא ברורה, רוצים לחסוך על חשבון שפות התפוצות ואנחנו לא ניתן יד לזה.

מרינה סולודקין: אני מאד ממליצה לשמוע מה שאמר הרב מלכיאור, שאנחנו צריכים וחייבים לעשות עבודה חוקתית בנושא זה.

מרינה סולודקין: בגלל שלא מבינים את העברית הפשוטה, אולי שפת החוקים יכולה לגרום להם להבין.

מרינה סולודקין: בבקשה הרב מלכיאור.

מיכאל מלכיאור: אני רק רוצה ברשותכם ובהסכמת כל חברי הכנסת ובסיכום עם חברתי חברת הכנסת מרינה סולודקין, לסכם שוב.

מיכאל מלכיאור: קודם כל אנחנו רושמים בפנינו בשביעות רצון בהחלט שכל השמועות שהיו בשטח לגבי צמצום ופיטורין מורות קבועות במשרד החינוך, הם אינם אמת.

מיכאל מלכיאור: חשוב לדעת את זה.

זאב אלקין: אולי תוספת בסעיף, שאנחנו פונים להנהלת המשרד בבקשה לפרסם.

מיכאל מלכיאור: כן רציתי להגיד את זה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים – מאחר שהדבר הזה נמצא מאז ה-27 במרץ בשטח, אצל המפקחים והמנהלים, בציבור ובעיתונות, נכון יהיה להעביר בצורה חד משמעית מהמנכ"ל לכל הגורמים, וגם להוציא הודעה לתקשורת, שאין מגמה כזאת במשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: זה אל"ף.

מיכאל מלכיאור: בי"ת, אנחנו חוזרים שוב לדיון שהיה פה באחד בינואר וההחלטות שקיבלנו שם.

מיכאל מלכיאור: צריך לחזק את אותן החלטות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו בדיון ההוא דרשנו בצורה מפורשת שההחלטה לאפשר לתלמיד לבחור שפה זרה נוספת, כשזה נוגע לשפות העולים – אנחנו בעיקר מדברים על רוסית ואמהרית – תתאפשר בלא קשר לארץ לידת הילד.

מיכאל מלכיאור: שזה לא רק יהיו האנשים שעלו בעצמם – כי אז ברור מעצמו שהדבר הזה נגמר עכשיו, כי העלייה הגדולה שהייתה בתחילת שנות התשעים, לא יהיו יותר תלמידים ממנה, וזה אומר שאנחנו חונקים את הרוסית כשפה נוספת לישראל בפועל.

מיכאל מלכיאור: זה נכון שיש לבית הספר אפשרות תיאורטית להקציב לזה שעות, אבל זה לא מחויב המציאות.

מיכאל מלכיאור: לכן חייבים להרחיב את האפשרות והגמישות – להוריד את מספר התלמידים שצריכים בשביל להקים כיתות כאלו, ולאפשר ללמוד לכל תלמיד שרוצה – ברור שבדרך כלל הוא יהיה מאזור התרבות הרוסית – הדבר יחזק את העלייה לארץ, יחזק את מעמד העולים והשתלבותם בארץ, יחזק את הפן התרבותי של מדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: יחזק את הקשרים התרבותיים, המדעיים והכלכלים של מדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: הדבר רצוי מכל הבחינות ומכל הזוויות.

מיכאל מלכיאור: לכן אני מאד מבקש שהדבר הזה יתקבל עכשיו על ידי משרד החינוך ונקבל התייחסות מהירה לנקודה הספציפית הזאת, יחד עם זה שאנחנו עומדים על כל ההחלטות שהתקבלו באחד בינואר, שעל חלקן קיבלנו תשובה היום.

מיכאל מלכיאור: במידה ולא נקבל תשובות מספקות, אנחנו עדיין שומרים לעצמנו את האופציה שחובתנו כמחוקקים לעשות חקיקה בנושא, גם אם זו לא המסורת בנושא של מקצועות הלימוד.

מיכאל מלכיאור: אין דרך אחרת.

מיכאל מלכיאור: זה לא הולך בהידברות ובשמחה ובחדווה.

מיכאל מלכיאור: ודאי וודאי שאי אפשר שהשפה הרוסית תהיה במעמד פחות מהשפה הצרפתית.

זאב אלקין: אולי להכניס את זה.

מיכאל מלכיאור: להשוות את מעמד הרוסית למעמד הצרפתית.

יעל הרוסי: מבלי להוריד את המעמד של הצרפתית.

זאב אלקין: מעמד של צרפתית לא רק לעולים.

אלי זרחין: כל השפות.

אלי זרחין: גם אמהרית.

מיכאל מלכיאור: אמרתי: כל השפות.