ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2007-04-29 13:30

סטס מיסז'ניקוב: צהרים טובים.

סטס מיסז'ניקוב: זה הנושא השני על סדר היום – מי שנשאר, מי שעדיין לא התעייף אחרי הדיון הקודם שעשינו.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים עכשיו על נושא לא פחות חשוב מהנושא ששמענו לפני כן.

סטס מיסז'ניקוב: במיקרו, זה אפילו יותר אקוטי, כי זה מה שנקרא "בוער".

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על קרן סיוע לעסקים קטנים, בלשון העם "קרן תבור".

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שכל מי שנשאר בחדר יודע מה זה, למה זה משמש.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נשמע קצת מה קורה עם הקרן היום, מה צריך לקרות ובסופו של דבר אני מניח שיש כמה רעיונות לכמה אנשים – כולל אותי – לגבי מה צריך לקרות כדי שהכסף שמיועד לעסקים הקטנים בסופו של דבר יגיע לאותם עסקים קטנים שזקוקים לו ולא יתמסמס רק בבנקים או שבכלל לא יגיע לשם.

ראובן ריבלין: מי מהאוצר משתתף בדיון?

סטס מיסז'ניקוב: השאלה היא באמת אם יש פה האוצר?

אילנית ורנר: מהחשב הכללי.

סטס מיסז'ניקוב: ומי מהתמ"ת?

ראובן ריבלין: איפה התמ"ת?

אלי אפללו: אם אין אז חבל לעשות את הדיון.

ראובן ריבלין: בלי התמ"ת והאוצר אנחנו – נדבר יפה.

סטס מיסז'ניקוב: אבנר ורד נמצא פה?

ראובן ריבלין: זה אבנר.

אבנר ורד: אבל אני לא תמ"ת.

קריאה: צביה דורי אישרה את ההשתתפות שלה.

ראובן ריבלין: כולם פה.

ראובן ריבלין: רק אלה שצריכים להיות פה לא פה.

סטס מיסז'ניקוב: טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נמשיך את הדיון.

סטס מיסז'ניקוב: הוא חשוב.

אלי אפללו: אנחנו יודעים שהוא חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נקבל החלטות והם יצטרכו ליישם אותן.

ראובן ריבלין: מי מהתמ"ת היה צריך להגיע?

אבנר ורד: למען הפרוטוקול צביה השאירה לי פתק שהיא צריכה להיות בישיבה עם שר האוצר, והיא מבקשת שאני אייצג גם אותה.

ראובן ריבלין: אוקי.

סטס מיסז'ניקוב: אוקי.

סטס מיסז'ניקוב: אז יש נציגות מהחשב הכללי, אני רואה שאין פה נציגות מאגף התקציבים.

סטס מיסז'ניקוב: מהבנקים יש פה נציגות?

קריאות: כן.

סטס מיסז'ניקוב: יש.

סטס מיסז'ניקוב: אז נתחיל.

סטס מיסז'ניקוב: מיכאל תבור נמצא פה?

מיכאל תבור: כן.

סטס מיסז'ניקוב: אז אחד מכם.

סטס מיסז'ניקוב: אולי נתחיל מאבנר, ממשרד התמ"ת.

סטס מיסז'ניקוב: תאר בבקשה את מהות הקרן, למה היא נועדה מלכתחילה ומה קורה אתה עכשיו.

אבנר ורד: אוקי.

אבנר ורד: הקרן מסכמת בסוף מרץ שלוש וחצי שנים של פעילות, שבהן אישרנו 750 מיליון ל-2500 עסקים, עם רמת דיפולט סביב 2%.

אבנר ורד: הפרינציפ שהקרן עובדת לפיו הוא שמוכנס פיקדון לבנק, הבנק ממנף אותו 6.25, אנחנו עובדים היום עם שלושה בנקים – אוצר החייל, הבינלאומי ומרכנתיל – בסיכומו של דבר אנחנו בודקים, באמצעות חברת תבור, 30% מהעסקים שמקבלים מימון.

אבנר ורד: הממצאים בהחלט מעודדים.

אבנר ורד: 86% מהעסקים הם בהליכי צמיחה, כש-50% מהם מעל ל-20% בתפוקות.

אבנר ורד: מתוך העסקים שמקבלים מימון, 80% הם עסקים עד חמישה מיליון שקל ועד 15 עובדים.

אבנר ורד: זה אומר שאכן קלענו לתוך הנישה של עסקים קטנים שאין להם אפשרויות להשיג ביטחונות והם בעיקר אלה שמגיעים לקרן לקבל.

אבנר ורד: חברת תבור עושה את המיון הראשוני ודרכה עוברים בערך 74% - זאת אומרת: 26% יורדים.

אבנר ורד: בוועדת האשראי יש דרגה שנייה, שם עוברים 83%.

אבנר ורד: זאת אומרת: יש לנו שתי דרגות של בקרה בנושא.

אבנר ורד: ועדות האשראי מתכנסות כל שבוע – אנחנו, בקצב הזה, עובדים כל הדרך כולל המלחמה – היתה בעיה שנפתרה לפני שבוע, שסיכמנו עם האוצר, עם אגף התקציבים, על 24 מיליון לשנה 2007, והיה ברור שזה יבוצע – אנחנו דרשנו חמישים – להפתעתנו הם, מסיבות שלהם, לא הכניסו את זה לתוך התקציב, ונוצר מצב שב-2 במרץ הבנק הבינלאומי הודיע לסניפים להפסיק לקבל פניות חדשות.

אבנר ורד: זה גרוע, זה לא טוב, זה יוצר וויברציות.

אבנר ורד: בשלב זה, לפני החג, פתרנו את זה, ישבנו עם אגף התקציבים, הגענו לסיכום, להעמדה, שכבר אושר על ידיכם לפני עשרה ימים, ואת ההמשך הם יתנו לנו בסוף יוני.

סטס מיסז'ניקוב: עשרה מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: לכמה זמן זה יספיק?

אבנר ורד: זה לא מספיק.

אבנר ורד: זה בערך לארבעה-חמישה חודשים, ולכן היתרה תינתן בסוף יוני.

סטס מיסז'ניקוב: סליחה, יש סיכום בכתב?

אבנר ורד: אין סיכום בכתב.

אבנר ורד: לאורך השנים היינו רגילים שאנחנו מסכמים אתם וזה מתבצע.

סטס מיסז'ניקוב: עם מי זה "אתם"?

אבנר ורד: עם אגף התקציבים שאמונים על התמ"ת.

אלי אפללו: חבל מאד שאין אף אחד מאגף התקציבים, לאשר את זה לפחות.

אבנר ורד: הצוות שעובד התחלף, משום מה לא ידע את שיטת העבודה שלנו, כרך את הנושא הזה עם איזה מאבק שיש לו עם התמ"ת.

ראובן ריבלין: האם יש לך חשש שהסכום הזה לא יתקבל, יהיה איזשהו איחור או תהיינה אי הבנות עם אגף התקציבים?

אבנר ורד: לא.

אבנר ורד: לפי הסיכום שעשינו לפני החג, עשרה ניתנו עכשיו וההמשך יינתן בסוף יוני.

ראובן ריבלין: אתה סמוך ובטוח שזה יינתן.

אבנר ורד: אלא – ופה אני צריך את עזרתכם, כבוד היושב ראש.

אבנר ורד: הדרישה לחמישים היתה על מנת לאפשר לנו מרווח עבודה לשנה וחצי שנתיים, ולמטרה יותר חשובה – לעשות מכרז בין הבנקים.

אבנר ורד: מאחר שהבינלאומי ואוצר החייל הם בעצם בנק אחד, מתחילים לעבוד ביחד, וחשוב מאד שיהיו לפחות שני בנקים רציניים בתוך העניין, המכרז הוא הדרך היחידה שלנו לשפר גם תנאים של הקרן.

אבנר ורד: אם זה אומר הגדלת המינוף – ויש עדיין מרווח, להערכתי, שאפשר להגדיל את המינוף.

אבנר ורד: במכרז הקודם הגדלנו את המינוף מ- 1.5 ל-1.625.

אבנר ורד: יש עוד מרווח שאפשר להגדיל את המינוף, יש דברים לשפר בקטע של הקרן, מבחינת הביטחונות של זה שמקבל, מבחינת הריבית, אם הוא מכניס פיקדון כמה ריבית הוא מקבל על זה – זה יכול להיות רק במכרז, וצריך לזכור שכשהתחלנו, אי אפשר בכלל היה לדבר על הדברים האלה, מאחר שאף בנק לא היה מוכן לעבוד עם הקרן.

אבנר ורד: עשינו פה איזשהו תהליך מאד חשוב מבחינת אמינות, איך לעבוד נכון עם עסקים קטנים.

סטס מיסז'ניקוב: אוקי.

סטס מיסז'ניקוב: אלי אפללו.

אלי אפללו: האם קרן תבור מכריחה את מי שלוקח את ההלוואה לעבוד עם אותו בנק?

אבנר ורד: לא.

אבנר ורד: הוא לא לוקח את ההלוואה בבנק שלו.

אבנר ורד: הוא יכול לקחת, או באוצר החייל, או בבינלאומי, או במרכנתיל.

אלי אפללו: אני שואל, האם באחד הבנקים שבהם הוא מקבל את ההלוואה מאלצים אותו או מכריחים אותו להמשיך לעבוד על נושא עסקי בתוך אותו בנק?

אבנר ורד: לא.

אבנר ורד: במפורש לא.

אלי אפללו: אז אני – יש לי להגיד לכם דברים אחרים.

אלי אפללו: אני אפתיע אתכם.

אבנר ורד: רגע, דקה.

אבנר ורד: אני מניח שיש בנקים שבאופן טבעי מי שמגיע אליהם לצורך הלוואה, הם מנסים לעניין אותו - - -

אלי אפללו: לא לעניין אותו.

אלי אפללו: מתנה את ההלוואה.

ראובן ריבלין: השאלה היא אם הוא לא נותן הצעה שאי אפשר לסרב לה.

אלי אפללו: לא, לא.

אלי אפללו: הוא מתנה.

ראובן ריבלין: בא הבנק ואומר לו: תשמע: תנאי ראשון לזה שאבדוק את עניינך ואאשר או לא אאשר לך הלוואה, זה שאתה תעביר את עסקיך לבנק הזה.

אלי אפללו: נכון.

אלי אפללו: תפתח את החשבון העסקי אצלנו.

ראובן ריבלין: מה הבעיה?

אלי אפללו: זה קרה עכשיו.

ראובן ריבלין: הוא רומז לו.

אלי אפללו: הוא לא רומז לו, הוא אומר לו.

אבנר ורד: יש לנו ועדה לפניות הציבור.

אבנר ורד: אם מישהו מרגיש לא נוח, יכול לכתוב מכתב, כל דבר ייבדק לגופו של עניין.

אבנר ורד: אני חוזר: הקרן פרצה ויצרה דרך עבודה מאד חשובה.

אבנר ורד: יש לנו היום על יד זה רצון וצורך להכניס מסלול נוסף לעסקים בקשיים, כי אנחנו רואים שבקרן אנחנו לא יכולים להעמיד להם סיוע עקב הקריטריונים שיצרנו.

אבנר ורד: בנושא הזה יש לנו קצת קשיים עם אגף התקציבים בהבנת הנושא, אני מניח שנצטרך את הוועדה בנושא הזה.

אבנר ורד: הוגשה הצעת פיילוט למשרד התמ"ת, אני מקווה שתוך שבועיים תתקבל שם החלטה.

סטס מיסז'ניקוב: ומה היא אומרת, אם זה לא סוד?

אבנר ורד: היא אומרת, בראשי פרקים, שהעמדת המימון תהיה שלא באמצעות בנק, בסכום קצוב, שיהיה פה שיקול מקצועי שהעסק, תוך שנה, שנה וחצי, יכול להגיע לרווחיות תפעולית.

אבנר ורד: יהיה ליווי צמוד בהכנת התוכנית, עם העמדת הכסף ואחרי העמדת הכסף.

אבנר ורד: יש הרבה עסקים שנקלעים לקשיים שלא באשמתם, ויש מקום שהמדינה תייצר מסלול לסייע להם.

אבנר ורד: לכן אנחנו הולכים על פיילוט של סכום מוגבל, תוך בקרה והסתכלות איך נבנה את הנושא הזה.

אלי אפללו: מה זה סכום מוגבל?

אלי אפללו: באיזה תנאים?

אבנר ורד: עד 100,000 שקל.

אבנר ורד: לגבי התנאים – זה דבר שיוחלט עליו אם אכן נצא לדרך.

אבנר ורד: אם הנושא יהיה שלא באמצעות בנק, באופן טבעי אפשר יהיה להעמיד תנאים יותר נוחים.

אלי אפללו: יש קרן שמש למשל.

ראובן ריבלין: אז איך?

ראובן ריבלין: הכסף יימצא ברשות והרשות תיתן להם כסף?

אבנר ורד: לא ברשות לעסקים קטנים.

אבנר ורד: יש לנו מרכזי טיפוח יזמות.

אבנר ורד: אפשר לבחור גוף כמו שיש גוף מתאם שהוא יפעיל את המערכת.

אבנר ורד: יש כל מיני שיטות לצורך העניין.

אבנר ורד: יש היום קרן אחת שפועלת שהיא נותנת את הכסף ישירות.

אלי אפללו: קרן שמש, קחו אותה כדוגמה.

אלי אפללו: היא נותנת 90,000 שקל ללא ריבית, ללא הצמדה וללא כלום, לחמש שנים.

אבנר ורד: כבוד חבר הכנסת אפללו, היא עובדת דרך בנק, והיא מסבסדת את העובדה שהיא נותנת ריבית נמוכה.

אבנר ורד: אני מראש יודע שכשנלך בתחום המדינה, הדרישות יהיו נוקשות.

אבנר ורד: נצטרך למצוא מסלול.

אלי אפללו: למה שלא נעזור, שזה יהיה בדרך הזאת?

אלי אפללו: כמו קרן שמש.

מיכאל תבור: ברשות

מיכאל תבור: כם, זה דיון על ביצה שלא נולדה.

מיכאל תבור: אולי ברשות

מיכאל תבור: כם, בתור מנהל הגוף המתאם, אני רוצה להוסיף כמה מילים.

סטס מיסז'ניקוב: בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: מיכאל תבור, מנהל הקרן.

מיכאל תבור: הדבר הראשון שקרה מאז שהקרן הוקמה, בנוסף לאותם 750 מיליון, זה שראינו תופעה של התחרות בשטח.

מיכאל תבור: ברגע שבא בן אדם לבנק שלו ואומר: אני הולך לקבל בקרן 200,000 או 300,000 אלף, פתאום הבנק מוכן להעמיד לרשותו אשראי.

מיכאל תבור: זאת אומרת: ההערכה שלנו היא שהבנקים החליטו, בעקבות הקרן, לתת מאות מיליוני שקלים אשראי לעסקים שקודם לכן לא היו מוכנים לתת להם, בגלל קיומה של הקרן מהחשש שמא אותו אדם יעבור עם העסקים שלו לבנק האחר.

אוריאל לין: זה דבר בדוק או שאלה הערכות?

מיכאל תבור: זה דבר בדוק, מפני שאנחנו מקבלים דיווחים ברמה היום יומית.

מיכאל תבור: אנחנו הרי חוזרים לעסקים שפתאום הפסיקו את התהליך שלהם, ושואלים אותם מה פשר ההפסקה.

מיכאל תבור: אומרים: בתוך התהליך התברר לבנק שלנו שאנחנו עומדים לקבל, ואז קיבלנו הצעות אלטרנטיביות, בעוד שקודם לכן לא היו מוכנים לספור אותנו.

מיכאל תבור: מדובר, להערכתי, לפחות בהכפלת כמות הכסף.

מיכאל תבור: זה חלק מהאפקט של הקרן.

מיכאל תבור: זה חשוב להבין.

קריאות: - - -

סטס מיסז'ניקוב: רגע, רגע.

סטס מיסז'ניקוב: בואו ניתן למיכאל להציג את הדברים.

אלחנן גלזר: זה דבר טבעי.

אלי אפללו: רק שאלה.

אלי אפללו: מה התנאים של הקרן?

אלי אפללו: לפי מה שאני יודע זו קרן שמקבלים הלוואה צמודה לדולר, לא?

מיכאל תבור: ההלוואה הזאת היא הלוואה שעקרונית היה אפשר לקבל בה מספר מסלולים, אבל בסופו של דבר זה מתנתב להלוואות שקליות, פריים פלוס 2.9 במקסימום, כאשר בהרבה מקרים הבנקים נותנים פחות מכך.

מיכאל תבור: ראינו הלוואות של פריים פלוס 2 ופריים פלוס 1.5.

מיכאל תבור: אבל חשוב להבין שהעסקים האלה לא מתחרים על הריבית, הם זקוקים לביטחונות.

מיכאל תבור: יש להם בעיה של ביטחונות.

מיכאל תבור: זה 70% ביטחונות.

מיכאל תבור: ואני רוצה לענות גם לשאלתך הקודמת - הבנקים לא יכולים לכפות ולאכוף על האיש לעשות את העסקים.

מיכאל תבור: ברגע שהם נתנו לו את ההלוואה, אם הוא מחליט לא לעשות אתם את העסקים, אין להם שום דרך כפייה.

מיכאל תבור: הוא לוקח את הכסף ויכול לעשות אתו מה שהוא רוצה.

מיכאל תבור: רציתי להשלים עוד פרט אחד.

מיכאל תבור: גם קרן קורת, שהפרופיל שלה עלה בשנה האחרונה, מי שיסתכל מה עשתה קרן קורת ב-2001 או ב-2000 או אפילו בתחילת 2002, יראה: נאדה.

מיכאל תבור: אפס.

מיכאל תבור: גם היא התחילה להזיז את העניינים מרגע שקרן המדינה עלתה.

מיכאל תבור: פשוט, זה כוחה של תחרות.

מיכאל תבור: לכן, התוצאה היתה שבעיני, ה- 750 מיליון האלה, שהם עצמם חוללו על ידי 87 מיליון של המדינה – רק 87 מיליון עומדים ביסוד הקרן – יצרו, לדעתי, לפחות מיליארד וחצי.

סטס מיסז'ניקוב: הבנו.

סטס מיסז'ניקוב: קרן תבור יצרה מנוף לכל הנושא הזה.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לשאול אותך – בוא נדבר קצת במספרים.

סטס מיסז'ניקוב: הרי בסופו של דבר מה שמעניין זה מבחן התוצאה – האם כסף מגיע למי שזקוק לו.

סטס מיסז'ניקוב: כמה עסקים פנו לקרן תבור וכמה נדחו?

מיכאל תבור: היחס הוא בערך, סדרי גודל, של כ-55% שעוברים את המסלול.

מיכאל תבור: היו פניות של כ-4,500 – אני מתכוון: אנשים שהגישו בקשה.

מיכאל תבור: כי אנשים יכולים להרים טלפון ולשאול ולהתעניין וכן הלאה.

מיכאל תבור: אבל בקשה מלאה, פורמלית, 4,500, מתוכם כ-2,500 קיבלו.

מיכאל תבור: אלה סדרי הגודל.

ראובן ריבלין: מה הסיבה?

סטס מיסז'ניקוב: מה הסיבה שהאחרים לא מקבלים?

מיכאל תבור: יש שני שלבים.

מיכאל תבור: בשלב ראשון אנשים נדחים אצלנו כ-20%-25%, ובשלב שני נדחים במערכת הבנקאית עוד כ-20%.

מיכאל תבור: אנחנו הרי הולכים לתת להם את האפשרות לקבל ערבות מדינה.

מיכאל תבור: על מנת שאדם יוכל לקבל ערבות מדינה, הדבר היחידי שאני רוצה לראות זה שהעסק הזה חי ומחזיק את עצמו.

מיכאל תבור: בעל כושר קיום.

מיכאל תבור: אלמנט נוסף שלפחות אני, להשקפתי, מוכן לקחת סיכונים יותר גדולים בשביל המדינה ברוח ההנחיות שקיבלנו, אם למשל הוא ייצר יותר מקומות עבודה.

מיכאל תבור: ואני חייב לומר שאחד הדברים שהצגנו, זה שהדרך הכי זולה לייצר מקומות עבודה, זה באמצעות הקרן הזאת.

מיכאל תבור: הראינו את התחשיבים האלה.

מיכאל תבור: אז אם מישהו בא ומראה שהוא יכול לייצר יותר מקומות עבודה, נבחן אותו בתמהיל יותר גדול של התחשבות - - -

שלי יחימוביץ': בלי ערבויות משלו לצורך העניין?

סטס מיסז'ניקוב: הוא יצטרך להציג אותן בבנק.

מיכאל תבור: 30%.

שלי יחימוביץ': 30% - 70%.

מיכאל תבור: כן.

מיכאל תבור: 70% זה המדינה.

סטס מיסז'ניקוב: 30% מהיקף ההלוואה, שזה 100% בשבילו.

סטס מיסז'ניקוב: 30% מהיקף ההלוואה זה עליו, כשהוא יעבור את הסינון שלכם ויגיע לבנק.

מיכאל תבור: כן.

מיכאל תבור: ו-70% של המדינה.

סטס מיסז'ניקוב: בסדר, אבל 30%, שזה הדלתא בין ה-100% ל-70%, יצטרך לשים הרבה יותר.

אלי אפללו: הרבה יותר מ-30%.

קריאה: תלוי לאיזה סוג של בטחונות הוא נדרש.

מיכאל תבור: לא.

מיכאל תבור: אני מתנגד לזה.

מיכאל תבור: אם הוא שם פיקדון שקלי, הוא צריך לשים 30%.

מיכאל תבור: אם הוא שם את הרכב - - -

סטס מיסז'ניקוב: אז בשביל מה הוא צריך את הכסף?

אלי אפללו: אז בשביל מה הוא צריך את הכסף?

אלי אפללו: אז שייקח 70%.

מיכאל תבור: לא, יכולה להיות לו תוכנית חיסכון.

סטס מיסז'ניקוב: אז שייקח 70%.

אלי אפללו: מה תוכנית חיסכון?

שלי יחימוביץ': אז למה שלא ייקח 70%?

מיכאל תבור: יכול להיות שזה פתרון, אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו, אבל - - -

אלי אפללו: למה לא להיכנס?

אלי אפללו: אנחנו באנו בשביל להיכנס לזה.

מיכאל תבור: אבל אני מנסה רגע להציג את הקיים.

מיכאל תבור: נדע מה הקיים, אחר כך אתם תחליטו.

אלי אפללו: אבל חשוב לנו להבין למה זה.

מיכאל תבור: כי רוב האנשים באמת מציעים ביטחונות מסוג אחר.

מיכאל תבור: עכשיו, אם למשל מישהו בא ושם רכב מסוג מסוים, והרכב הזה, על פי הקריטריונים של הבנקים, רשום רק בשווי של 50% - זה מערך עקרוני של ביטחונות, שקיים במערכת הבנקאות מקדמת דנא.

מיכאל תבור: זו לא המצאה לכבוד הקרן.

מיכאל תבור: גם במקום אחר, אם הוא צריך לקחת הלוואה של מיליון שקל, והרכב נלקח במקדם של 50%, אז הוא יוסיף שני מיליון.

סטס מיסז'ניקוב: אבל מיכאל, אנחנו עוד לפני שהוא הגיע לבנק.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עוד בקטע של הסינון שלכם.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אמרת שאחד הקריטריונים הוא לעודד תעסוקה.

סטס מיסז'ניקוב: מה לגבי אלה שאם לא תעזרו להם, הם פשוט יאבדו אנשים?

סטס מיסז'ניקוב: אתם מתייחסים לשמירה על האנשים שווה בשווה כמו לקבל עוד אנשים?

מיכאל תבור: בוודאי, בוודאי.

מיכאל תבור: כשבא בן אדם ומראה שהוא מעסיק אנשים, ואם התוכנית העסקית שלו כוללת הגדלת תעסוקה - - -

אלי אפללו: לא, אם לא תעזור לו, הוא יאבד אנשים.

ראובן ריבלין: כדי להרחיב את השאלה שלך: אתה אמרת קודם ש-4,400 הגישו בקשה, 2,500 נענו.

ראובן ריבלין: אבל אמרת שהיו הרבה שהתעניינו.

ראובן ריבלין: כמה ברמה של התעניינות לעומת 4,500?

אלי אפללו: יפה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אף פעם לא תדע.

אבנר ורד: 7630 היו פניות לקרן, מתוכם 4620 מילאו את החומר.

ראובן ריבלין: כמה עולה לבן אדם להיכנס לתהליך, גם אם לא ברור לו אם הוא יקבל או לא יקבל?

אלי אפללו: זה עולה לו כסף.

מיכאל תבור: אדם יכול להיכנס לאתר של הקרן, להוריד את הטפסים ולמלא אותם בעצמו, והוא משלם רק אגרה של 250 שקלים.

אלי אפללו: אבל הוא צריך לשלם עבור הבדיקה.

מיכאל תבור: הוא לא משלם.

מיכאל תבור: 250 שקלים.

ראובן ריבלין: זו ההוצאה שלו?

מיכאל תבור: כן.

אלי אפללו: אני מאד מתפלא.

מוטי מורד: לא, סליחה.

מוטי מורד: בפועל התמונה היא שונה – אני נציג פורום מט"י בישראל – על מנת שלקוח ממוצע, שלא בקיא בתחום הפיננסי, יוכל להגיש את הבקשה הראשונית לתבור, הוא נזקק לשירותים של גורמי מקצוע.

מוטי מורד: העלות הממוצעת שגובים ממנו עבור מילוי הטפסים והטיפול בהליך מתחילה סביב ה-3000 שקל ומעלה.

אלי אפללו: יפה.

אלי אפללו: זה בדיוק מה שאני יודע.

מיכאל תבור: סליחה, אז הנתונים אצלנו הם אחרים, מפני שחלק מהדברים - - -

אלי אפללו: לי יש נתונים עובדתיים, הבן שלי עשה את זה במט"י.

אלי אפללו: אני יכול להגיד בדיוק.

אלי אפללו: הוכחה.

מיכאל תבור: אבל אם הבן שלך היה פונה אלינו ישירות - - -

אלי אפללו: אבל הוא עבר דרך מט"י.

מיכאל תבור: אבל אם הוא היה פונה אלינו ישירות, היינו מראים לו שהוא יכול למלא את הטפסים.

מיכאל תבור: סליחה, רבותיי - - -

אלי אפללו: אבל מה זה מט"י?

אלי אפללו: הוא לא חלק מכל זה?

מיכאל תבור: לא.

מיכאל תבור: מט"י הוא גוף ייעוץ.

מיכאל תבור: מעל 50% מגישים בעצמם.

מיכאל תבור: גם אלה עובדות.

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו רוצים לצאת מזה היום עם משהו, אני מציע שכל אחד - - -

שלי יחימוביץ': מה, יש הצבעה בסוף?

קריאה: איזו הצבעה יש?

קריאה: יש בקשה תקציבית להגדלת תקציב?

סטס מיסז'ניקוב: יש הצעות – כולל שלי – ואני בטוח שגם לעוד כמה חברי כנסת, איך לייעל את התהליך, שהכסף יגיע למי שצריך אותו, ולא ל-10$ מתוך ה-100% שזקוקים לכסף.

סטס מיסז'ניקוב: זה הכל.

שלי יחימוביץ': אבל הם מבקשים הגדלה?

סטס מיסז'ניקוב: אל"ף, גם הגדלה – עד עכשיו הגיעו רק 10 מיליון מתוך 25.

ראובן ריבלין: הם צריכים חמישים ואושרו להם עשרים.

ראובן ריבלין: אנחנו לא יכולים לתת להם שלושים.

אלי אפללו: 25, ועוד תוספת של עשרה שמבטיחים לו.

סטס מיסז'ניקוב: הטענה שלי היא, ואני באמת רוצה לשמוע את בעלי המקצוע, שבסופו של דבר, גם כשיש כסף בקרן, הוא לא מגיע תמיד למי שזקוק לו.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים למצוא איזשהו מנגנון, שגם אותה שווארמה שרוצה רק להתקיים ולא להתפתח מבחינת צוות העובדים, תקבל את הכסף שהיא צריכה.

שלי יחימוביץ': אנחנו בונים בשבילם את הקריטריונים?

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים לשמוע מהם מה החסמים, כדי שהכסף יגיע לעסקים הקטנים.

אבנר ורד: אני רוצה להשלים נקודה.

אבנר ורד: תהליך הבקרה הוא מפרמטרים עסקיים.

אבנר ורד: אנחנו לוקחים את המדדים, את הפוטנציאל העסקי, את ההון האנושי, ומנסים לשכלל את ההחלטה סביב האלמנטים האלה.

אבנר ורד: זה לא פשוט.

אבנר ורד: יושבים גם תבור במישור שלהם, גם ועדת האשראי בנושא הזה.

אבנר ורד: אם לדבר על נתונים שמגיעים לקרן - מעל 50% מגישים עצמאית.

אבנר ורד: יש כ-30-40% שעושים את זה בעזרת יועצים, ויש 8% שמגיעים מהמעביד.

אלי אפללו: בלי מט"י לא היו מגיעים בכלל לפריפריות.

אבנר ורד: אנחנו, כמדינה, עשינו בעזרת האוצר מחיר הכי נמוך שיכול להיות, וגם - - - הלכו, כי בן אדם משלם למדינה 250 ועמלה לבנק 250.

אבנר ורד: בשני הפרמטרים האלה זה נמוך מאד בעניין.

אבנר ורד: למען הסדר הטוב, כשאדם מקבל הלוואה יש שם שלושה פרומיל שהוא צריך לשלם למדינה.

אבנר ורד: זה החוק.

ראובן ריבלין: זה כשהוא מקבל.

ראובן ריבלין: אין בעיה.

ראובן ריבלין: אבל הוא אומר לך שכדי שהוא ימציא את כל המסמכים - - -

מיכאל תבור: אבל מעל 50% עושים את זה לבד.

מיכאל תבור: אני יודע מה הוא אומר, הוא אומר דברים לא נכונים.

אלי אפללו: אבל תן לו להגיד.

אלי אפללו: בוא נשמע אותו.

קריאות: - - -

מוטי מורד: - - -

אלי אפללו: חשוב לי לדעת, אני רוצה רק לשאול – מט"י, 80% או 20% - לא חשוב כמה.

אלי אפללו: מאיזה מקום הם מקבלים?

אלי אפללו: מאיזה מקום הם מטפלים?

אלי אפללו: אני רוצה לומר שאני משוכנע שכל אלה שמקבלים את מט"י, שמט"י עוזרת להם, זה דווקא מהמקומות של הפריפריות.

אלי אפללו: במקומות של העסקים הקטנים, ומאד מעניין אותי לראות איך זה מחולק.

אלי אפללו: מט"י או אתם – איך זה מחולק.

אלי אפללו: חשוב לי לדעת.

מיכאל תבור: אז קודם כל, בדפים שהבאנו - - -

אלי אפללו: אני לא קיבלתי.

קריאה: חסרים עותקים.

מיכאל תבור: הבאתי 25 עותקים.

מיכאל תבור: אחד הדברים שאתה יכול לראות, חבר הכנסת אפללו - - -

אלי אפללו: אין לי, אני לא יכול לראות.

סטס מיסז'ניקוב: חבר'ה, בואו ננהל דיון מסודר.

סטס מיסז'ניקוב: אז מי שירצה להתבטא יתבטא, אבל בואו נקשיב לכולם.

מיכאל תבור: קודם כל, עסקים עד מחזור של שלושה מיליון, לרבות עסקים חדשים, מהווים שני שליש מהעסקים מקבלי ההלוואות.

מיכאל תבור: כלומר: עסקים פיצפונים וקטנים.

מיכאל תבור: הרי יש אפשרות עד מחזור של 22 מיליון, אבל שני שליש – עד שלושה מיליון.

מיכאל תבור: אלו העסקים שמקבלים.

מיכאל תבור: עכשיו, אפשר להסתכל גם מבחינת פריפריה – צפון 28$ דרום 14%, שפלת יהודה 5%.

מיכאל תבור: זה לא שבתל אביב מקבלים הכל.

מיכאל תבור: מרכז כולל תל אביב רבתי מקבלים רק 30%.

מיכאל תבור: זאת אומרת: זו כן קרן שהולכת לקטנטנים ולפריפריה.

מיכאל תבור: ו-50% וכמה מתוכם יודעים ללכת ישירות ולקבל את ההלוואה.

מיכאל תבור: עכשיו, אם מישהו מהם רוצה עזרה, מישהו חושב שהוא צריך ללכת למט"י או ליועץ פרטי, אנחנו לא יכולים – זה שוק חופשי.

מיכאל תבור: אנחנו עושים את המקסימום שבן אדם יוכל להגיש ישירות, ויותר מזה – הכלכלן הבודק, אם הוא לא הגיש משהו שלם, הוא מנחה אותו.

מיכאל תבור: הוא לא שולח אותו חזרה ליועץ.

סטס מיסז'ניקוב: תודה בינתיים.

סטס מיסז'ניקוב: מוטי, תשלים בבקשה את התמונה.

מוטי מורד: לי אין את הנתונים שיש לתבור, אני מכיר את הנתונים מהשטח.

מוטי מורד: רוב העסקים שפונים לקרן – לפחות אלה שפונים אלינו או אלה שנעזרים בנו, ואני מניח שגם אלה שפונים באופן עצמי – מאחורי הפניה מסתתר רואה חשבון, מסתתר עורך דין, שעוזר להם למלא את הטפסים.

מוטי מורד: אותו בעל עסק שזקוק למימון – חלק לא מבוטל מבעלי העסקים – לא יכול להתמודד עם התחזיות ועם הנתונים שהוא צריך למלא, למעט אם הוא מחזיק אצלו בעסק, מתחת ליד, מחלקה כלכלית או רואה חשבון וכולי.

מוטי מורד: ואנחנו עוזרים ומבריאים בעלי עסקים.

מוטי מורד: זה רק על מנת ליישר את הנושא.

מוטי מורד: דרך אגב, בשוק הפרטי, יועצים פרטיים, גובים הרבה יותר מאשר אותם 3,000 שקלים.

מוטי מורד: אבל לא זאת הבעיה.

מוטי מורד: מזווית הראייה שלי, אחת הבעיות העיקריות שקיימת היום בקרן זה שהיא לא נותנת מענה לעסקים הרבה יותר קטנים, שלא מגיעים לקרן, שזקוקים להלוואות של עד 100,000 שקל.

אלי אפללו: נכון.

מוטי מורד: אנחנו יכולים לראות את זה גם לפי המחזורים.

סטס מיסז'ניקוב: מה אתה מציע, מוטי?

מוטי מורד: אותו בעל שווארמה שזקוק לשבעים או חמישים אלף, אם הוא יצטרך לשלם 3,000 שקלים, זה כבר לא כדאי לו.

סטס מיסז'ניקוב: ולכן, מה אתה מציע?

מוטי מורד: לכן אחת ההמלצות היא לפתוח מסלול לאותם יזמים שצריכים הלוואות עד 100,000 ולא 100,000 ומעלה.

מוטי מורד: מסלול מקוצר, פחות טופסולוגיה ובעלויות נמוכות, שיהיה זמין לכל בעל עסק, על מנת שיוכל להשיג את המימון.

מוטי מורד: פה אנחנו פספסנו.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לשאול אותך.

סטס מיסז'ניקוב: אתה איש שטח בעיר גדולה.

סטס מיסז'ניקוב: ההרגשה שלך לגבי יזמים קטנים שזקוקים להלוואות קטנות – כמה מהם לא מגיעים בכלל לבקש את ההלוואה, כי הם יודעים שהם יידחו?

מוטי מורד: למדתי – במיוחד מראשון לציון, ששם אני עובד – שרוב היזמים שמגיעים אלה עסקים קטנים, עסקי מיקרו, שהמחזור העסקיים שלהם בחודש הוא הרבה פחות מהמחזורים שאנחנו רואים פה או מהמחזור השנתי.

מוטי מורד: ולכן, כל אותם יזמים מופנים לקרנות פילנתרופיות, אלטרנטיביות ולא לקרן הזאת.

מוטי מורד: מעט מהם מצליחים לצלוח את כל הדרך.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: עורך דין טלמון, נשיא לה"ב (לשכת הארגונים העצמאיים).

יהודה טלמון: חברי כנסת נכבדים, האויב הכי טוב של הטוב מאד, הוא המצוין.

יהודה טלמון: אז יכול להיות שהקרן הזאת זקוקה לשיפור, זקוקה לשינויים, אבל נעשית פה מלאכת קודש.

יהודה טלמון: עכשיו שוחחתי עם ידידי אוריאל לין מאיגוד לשכות המסחר, ואני אומר את זה גם בשם לה"ב: אם אנשים זקוקים לסיוע במילוי הטפסים, אנחנו מתחייבים לסייע להם ללא תמורה.

יהודה טלמון: אנחנו מתחייבים לתרום את חלקנו בכך שנסייע לאנשים שיפנו אלינו בבקשה, למלא את הטפסים ללא תמורה, כי אנחנו רואים במלאכה הזאת מלאכה מאד חשובה - - -

ראובן ריבלין: או שלפחות התמורה תותנה בקבלת ההלוואה.

יהודה טלמון: לא, אנחנו לא נתנה את זה בכלום, אנחנו נסייע.

יהודה טלמון: עכשיו, צריך להבין שהקרן הזאת היא לא מענה לכל הצרכים.

יהודה טלמון: היא לא קרן שבאה לעזור לעסקים במצוקה, זו לא הגדרת המטרה שלה, ולכן מי שמלכתחילה פונה והוא במצב הזה, הוא גם יידחה.

יהודה טלמון: אז תלוי מה מתאם הציפיות ומה מתחם הציפיות, ואני חושב שבמתחם הכוונות שלשמו הוקם הקרן, היא בסך הכל מקיימת את ייעודה.

יהודה טלמון: היא ממנפת את עצמה בצורה שאין לה אח ורע במשק.

יהודה טלמון: אתם חייבים לעזור לה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אורון.

חיים אורון: הקרן יותר טובה מכפי שהיא היתה בעבר, גם מבחינת ערבות מדינה וכל הדברים הללו ואם אין לה מקורות – אז אין לנו שום מסמך שבא לפה לבקש מקורות.

חיים אורון: אנחנו לא יכולים לתת מקורות אם לא מבקשים.

חיים אורון: אין לכם בעיה של מקורות כרגע?

ראובן ריבלין: יש להם בעיה, רק הוא אומר: הוא קיבל עשרה מיליון והאוצר התחייב בהתחייבות שהוא מאמין בה, לעוד עשרה מיליון עד סוף יוני.

סטס מיסז'ניקוב: אגף התקציבים, שלא מיוצג פה, התחייב לעוד 15 מיליון.

חיים אורון: אני נחשפתי לבעיה של עסקים קטנטנים.

חיים אורון: לא של מיליון ולא של חצי מיליון ולא של 50,000 - ואני כל הזמן רואה את ההוא שקיבל פרס נובל לשלום מבנגלה-דש - והמדינה תיכנס פה ותבוא ותגיד: אנחנו מעניקים הלוואות של עד 20,000-30,000 שקל, במנגנון שכבר קיים, לא צריך להמציא אותו, בשביל לעזור לעסקים קטנטנים.

חיים אורון: בעיקר, הרבה מאד לנשים, הרבה מאד למגזר הערבי, שהרבה פעמים הבעל שם – שמישהו לא יגיד שאני אומר פה דברים לא יפים – לא נותן לאישה את אותם 10,000 שקל שאתם היא מתחילה לזוז, ואין לה לאן לזוז.

חיים אורון: ופה דיברו קודם על שוק העבודה ועל הכנסה לשוק העבודה.

חיים אורון: אנשים שעוסקים בזה – רובם בעמותות וולונטריות, לא רוצה להגיד שמות בשביל לא לפגוע באחרים, אני מחובר לשניים כאלה, הם לא יכולים להרים את ההיקפים האלה שבהם מדובר.

חיים אורון: ופה, לפי דעתי, לא עם הרבה כסף ולא ליצור מנגנון חדש עם 15 אנשים שיעבדו בו.

חיים אורון: ליצור את המנגנון הפשוט.

חיים אורון: מוכרחים שיהיה סינון.

חיים אורון: ועל פי ניסיון שקרה, כנראה, בעולם, בסוף הנזק הוא לא גדול.

חיים אורון: יש לאנשים יכולת להתחיל עסק קטן, אני לא יודע אם שווארמה נחשב לגדול, אבל לארוג בבית, לסרוג, לעשות צורפות.

ראובן ריבלין: אם 2000 איש נכנסים ביום לשווארמה, זה עסק גדול.

חיים אורון: ואם אתם הולכים להגיד לי שמקימים, אני חוסך פגישה בשבוע הבא עם מישהו שמשגע אותי.

סטס מיסז'ניקוב: תודה, חבר הכנסת אורון.

סטס מיסז'ניקוב: אוריאל לין, אתה רוצה להשלים משהו?

אוריאל לין: אני הייתי, קודם כל, רוצה לציין את הנקודות החיוביות.

אוריאל לין: פה מדובר ביצירת 5500 מקומות עבודה, לפי דעתי זה הדבר הכי חשוב היום לכלכלה.

אוריאל לין: לפי דעתי כל מהלך שנעשה היום, כל מדיניות כלכלית, חייבים להסתכל על היעד והתכלית המרכזיים, שזה יצירת מקומות עבודה.

אוריאל לין: דבר שני, נאמר לנו כאן על ידי מיכאל שחמישים אחוז מאלה שפונים נענים ומקבלים את ההלוואה.

אוריאל לין: צריך להבין שעוברים פה שני שלבים.

אוריאל לין: שלב ראשון, אתה פונה לקרן כדי שתהיה זכאי לקבל ערבות מדינה עד 70%.

אוריאל לין: שלב שני, אתה פונה למוסד הבנקאי שדורש ממך ערבויות כאלה ואחרות, והוא לא מסתפק כל כך במכוניות, אלא דרישת הערבויות היא לא פשוטה.

אוריאל לין: כמובן, שאם יש פיקדון כספי הם תמיד ייקחו את זה.

אוריאל לין: זה ברור.

אלי אפללו: או ארבעה ערבים.

אוריאל לין: לכן אני אומר להסתכל על הצד החיובי, כי זה אומר שההלוואות ניתנות על פי הנחת היסוד שהעסק יוכל להחזיר את ההלוואה.

אוריאל לין: זאת אומרת: ההלוואות האלה לא ניתנות כמענקים, אלא לעסקים שמאמינים שהם יוכלו להחזיר את ההלוואה.

אוריאל לין: משום כך הבדיקה אם מדובר בדבר שהוא אכן רציני כלכלית, היא נכונה וחייבת להיעשות.

אוריאל לין: אני רוצה רק לציין, שאנחנו חייבים לראות את הדברים האלה בפרופורציה.

אוריאל לין: אנחנו מדברים כאן על סיוע ל-2300 עסקים בתקופה של קרוב לחמש שנים, כאשר במדינת ישראל יש קרוב ל-400,000 עסקים קטנים ובינוניים.

אוריאל לין: זאת אומרת: המשקל כאן של הסיוע באמצעות הקרן, שהוא חשוב מאד, לכל עסק הוא חשוב מאד, אבל צריך להבין את תרומתו הכוללת שהיא מאד מאד מוגבלת.

אוריאל לין: ועל כן אני רוצה להציע, אדוני היושב ראש, שהוועדה תקיים דיון בכלל איך מקדמים את העסקים הקטנים והבינוניים במדינת ישראל, ואני מבטיח להביא הצעה שרק בחתימה פשוטה אחת של שר האוצר אפשר לקדם אותם מיד בזינוק.

אוריאל לין: את כל העסקים הקטנים בארץ.

ראובן ריבלין: אנשים שמקבלים את ההלוואות, מתחילים להחזיר אותן אחרי תקופה מסוימת או מיד?

קריאות: חצי שנה.

קריאות: חמישה חודשים.

ראובן ריבלין: כמה החזרים קיבלתם?

קריאות: 3%.

קריאות: לא יותר.

קריאות: 3%.

קריאות: תאמין לי.

ראובן ריבלין: תאמינו לי, זו ההשקעה הכי טובה.

אבישי ברוורמן: אני מסכים עם חבר הכנסת לשעבר אוריאל לין, שיתקיים פה באמת דיון יסודי.

אבישי ברוורמן: קודם כל, נעשית פה עבודה ואני חושב שהיא חשובה, ומכיוון שגם אני בעבר התעסקתי הרבה מאד עם הנושא של האשראי הקטן, אני חושב שגם הנושא שהעלה ג'ומס – בזמנו גם - - - עבד אתנו - הרי הנקודה היתה שבנקים לא מלווים באזורים, משום שאין להם קולטרל, אין להם בטוחה.

אבישי ברוורמן: ומה שקורה באמת שכמו שאנחנו גדלנו – יש פה אנשים שכבר לא כל כך צעירים – גדלנו, ידענו שבקבוצה קטנה, אם נותנים למישהו את המילה, יש לך את הנורמה בקבוצה.

אבישי ברוורמן: ואז אותן נשים שהיו באותו מקום, ברגע שהם קיבלו משהו, הקבוצה כבר יצרה את הלחץ שהן צריכות להחזיר.

אבישי ברוורמן: מכיוון שמישהו שמגיע מבנק, אין לו את האינפורמציה, הוא לא יכול להתעסק עם זה.

אבישי ברוורמן: אבל כשמתארגנות קבוצות - ולכן אני חושב שגם בדברים האלה דיון יותר רציני – כאן נעשית עבודה ברוכה.

אבישי ברוורמן: הילד שלך מצא את קרן השמש, במקרה, אבל יש גם קרנות אחרות, אז אני חושב שאנחנו צריכים לעשות את הדיון ואני חושב שהעבודה ברוכה, כי הצמיחה בדרך כלל מפספסת את אותם עסקים קטנים שאנחנו זקוקים להם.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: שלי בבקשה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להגיד שמה שאנחנו שומעים כאן זה אחד הדברים המוצלחים ביותר ששמענו לאחרונה.

שלי יחימוביץ': וגם התשואה כאן – מה שאנחנו מקבלים לעומת ההשקעה – היא ממש מרשימה.

שלי יחימוביץ': מה התקציב של הקרן?

מיכאל תבור: מתחילתה היו 78 מיליון שקלים שעליהם בוצע המיחזור, והתקציב התפעולי הוא בערך נע סביב 2.5 עד 3 מיליון שקל בשנה.

שלי יחימוביץ': גם רמת הביטחון בהחזר, בגלל שמדובר בביזור כזה, היא מאד גבוהה.

שלי יחימוביץ': כשאני משווה את זה, למשל, להלוואה שקיבל גד זאבי בשעתו, בלי בטוחות, של 700 מיליון – הרי ה-700 מיליון האלה אתה מחלק אותם ל-700 עסקים קטנים ואתה מקבל תקורה מדהימה, עם בטוחה הרבה יותר טובה.

שלי יחימוביץ': בכלל, כשאנחנו משווים את המשקל של העסקים הקטנים והבינוניים בארץ לעומת העסקים של בעלי ההון הגדולים, אנחנו מקבלים תמונה מעוותת ביחס לעולם.

שלי יחימוביץ': בעולם המשקל של העסקים הקטנים והבינוניים – ואני לא זוכרת כרגע את המספרים – הוא הרבה יותר גדול.

שלי יחימוביץ': ויש בזה הרבה יותר היגיון כלכלי, חברתי, מוסרי, אתה מגדיל את הביזור – יש כאן גם שוויון, גם עסקה יותר טובה וגם תרומה יותר גדולה.

קריאה: פול סמואלסון הכלכלן כתב פעם, כשאתה נותן למישהו הלוואה גדולה בבנק בסופו של דבר, הבנק חייב להמשיך להלוות לו.

שלי יחימוביץ': אז אני אצטט את סימון אלפסי, ראש עיריית יוקנעם, שאמר לי: אני, מאז ההתמוטטות של סולתם, שפשוט קברה את היישוב, לא נותן לעסקים גדולים להיכנס אלי ליישוב, רק לעסקים קטנים ובינוניים.

שלי יחימוביץ': ככה אני משיג יציבות כלכלית וביטחון לתושבים.

שלי יחימוביץ': בקיצור, מה שאני מנסה להגיד זה שבסופו של יום, אנחנו חייבים לשים את זה בראש סדר המטלות שלנו כוועדת כספים ולהושיט לכם את כל העזרה שאנחנו יכולים, לרבות לחץ על האוצר – אבל אתם צריכים להיות יותר קונקרטיים, כי כרגע אני לא שומעת שום בקשה קונקרטית.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא רגילים לזה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה בינתיים.

סטס מיסז'ניקוב: ניר.

ניר קלינגר: יש פה איזשהו נייר שחולק גם לחברי הכנסת, בשם לשכת התיאום, שמציע כמה הצעות כדי לשפר את הקרן.

ניר קלינגר: אנחנו נתקלים שוב בבעיות - - -

ראובן ריבלין: אני מציע לחכות לדיון, שיקבלו את ה-15 מיליון הנוספים, ואז להתחיל לדבר.

ראובן ריבלין: משום שאנחנו יכולים להימצא במצב שאם היום נתחיל ללחוץ, גם את זה לא יקבלו.

ניר קלינגר: דוגמה: 30% ביטחונות, שבעל העסק שם, אפשר להתחיל לשחרר לו וזה לא קובע החזר.

שלי יחימוביץ': זה לא קורה היום?

ניר קלינגר: לא.

שלי יחימוביץ': מה, תוך כדי החזר ההלוואה לא משחררים יותר ביטחונות?

קריאה: אחת לחצי שנה.

ניר קלינגר: דבר שני, אנחנו מנסים להעלות את שיעור הערבות של המדינה ל-85%.

ניר קלינגר: עכשיו, בנוסף ל-30% - וזה דבר חשוב – הבעלים של החברה נאלץ לתת ערבות אישית.

ניר קלינגר: מה שאנחנו רוצים זה שאם יש יותר מבעל אחד בחברה, שכל אחד ייתן את חלקו היחסי, ולא ידרשו מכל אחד ערבות אישית על מלוא הסכום, כך שאם יש יותר משני בעלים אז כבר הגענו לפעמיים סכום ההלוואה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: יש פה מישהו מהבנקים שרוצה להגיד משהו?

קריאה: הם בעד.

סטס מיסז'ניקוב: הם בעד.

סטס מיסז'ניקוב: בבקשה, אבנר.

אבנר ורד: קודם כל, תודה על המילים החמות.

אבנר ורד: אבל, אנחנו גם אוהבים לקבל הערות, אנחנו משתדלים ללמוד, אנחנו לא משחקים באגו.

אבנר ורד: אני רוצה לתת כמה מספרים כדי שתבינו את המהפך שקרה.

אבנר ורד: בשנת 2002 היו במדינת ישראל 10 קרנות לעסקים קטנים, שהעמידו 80 מיליון שקל ל-1100 עסקים.

אבנר ורד: בשנת 2006 פעלו 19 קרנות שהעמידו 412 מיליון ל-3330 עסקים.

אבנר ורד: זאת אומרת: בתוך הארבע שנים האלה חל מהפך אמיתי באפשרויות סיוע מימון.

אבנר ורד: כשהקרן בערבות מדינה, החלק שלה ב-2006 הוא 240 מיליון, ל-760 עסקים, וכמו שמיכאל כבר אמר, היא יצרה וויברציה מאד חשובה וחזקה.

אבנר ורד: מה שנאמר כאן לגבי קרנות קטנות – פועלות היום במדינת ישראל 7 קרנות קטנות, ש-5 מהן בשנתיים האחרונות הן עד ל-100,000.

אבנר ורד: זאת אומרת שיש מענה חלקי.

אבנר ורד: גם בקרן, 12% ממקבלי המימון מקבלים הלוואות עד 100,000.

אבנר ורד: זה אומר: 300 הלוואות מתוך 2500 שניתנו.

אבנר ורד: אין לי ספק שצריך לשפר דברים בקרן.

אבנר ורד: אחד הדברים שאמרתי היה, שהדרישה שלנו ל-50 מיליון היתה כדי לצאת למכרז.

אבנר ורד: כל ההערות שהושמעו פה, שיגידו את זה בצורה מסודרת לוועדת ההיגוי של הקרן.

אבנר ורד: כי צריך לקחת בחשבון: כשאנחנו עובדים עם הבנקים או עם תבור, אנחנו עובדים עם חוזים מובנים.

אבנר ורד: אתה לא יכול לשנות את זה כל יום, כל שני ושלישי.

אבנר ורד: אנחנו משתדלים לשפר, אנחנו לאורך כל הדרך מחדשים דברים בתוך המסגרת שישנה.

אבנר ורד: אני מאד מבקש את עזרת הוועדה להשיג את החמישים מיליון ל-2007, לאשר לנו לצאת במכרז, ולשחרר דברים מבחינת הפיקדון.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: אני אשתדל לסכם את הישיבה.

סטס מיסז'ניקוב: אל"ף, הישיבה נועדה לא רק לפתור בעיות פיננסיות של הקרן – כמו ששמענו, אין להם דרישות מיוחדות.

סטס מיסז'ניקוב: קיבלו 15 מיליון בהעברה לפני כשבועיים והם מצפים לקיום התחייבות של אגף התקציבים להשלמת 15 מיליון עד אוגוסט-ספטמבר.

סטס מיסז'ניקוב: הישיבה נועדה ליותר מזה, ואני שמח שהמחשבה שלי מהתחלה קלעה למה שאמר ג'ומס – גם את אמרת את זה וגם אתם אמרתם את זה – אנחנו חייבים – יש לי הרגשה כזאת, וזה נתמך גם במה שאמר מוטי מורד, והוא נציג של מט"י – יש לי הרגשה שעסקים קטנים ממש, שלא זקוקים לסכומים גדולים מי יודע מה, אלא עד 100,000 שקל, גם לא פונים לקרן הזאת – ואני, דרך אגב, חושב שאתם עושים עבודה נהדרת – לא פונים, בגלל שהם חוששים שהם פשוט לא יקבלו את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אז חבל על הזמן.

סטס מיסז'ניקוב: גם המספרים האלה, כפי שאתה אמרת, אם אנחנו מחשבים 2500 שקיבלו מתוך 7600 שפנו וביקשו – לא אלה שמילאו טפסים אלא התעניינו – זה אחוז נמוך.

סטס מיסז'ניקוב: אבל אם אנחנו נעשה את האחוז הזה מתוך אלה שחשבו לפנות ולא פנו בגלל שהם יודעים שהם לא יקבלו, אז האחוז עוד יותר נמוך.

סטס מיסז'ניקוב: לכן מה שאני מציע, בהתחבר למה שאמר ג'ומס ואמרו חברים אחרים: בנוסף לכך שנילחם על תוספת תקציב בשנת 2008 עבור קרן תבור, לפנות לאוצר ולתמ"ת, עם מסלול נוסף של מיקרו-הלוואות, של 50 מיליון שקל בשלב הראשונה, מסלול אשר יבטיח גמישות פעילות לעסקים קטנים ממש, שזקוקים להלוואה עד 100,000 שקל, בערבות המדינה של 85%.

סטס מיסז'ניקוב: שום דבר לא יקרה, הדיפולט נמוך, גם אם נבקש 95% זה עדיין יהיה פר, אבל 85% זה מספיק הוגן לאותם עסקים קטנים שנדרשים לערבויות שלא יכולים לעמוד בהם.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נפתור בעיה של אותו דוכן פלאפל, אותה שווארמה ואותה מתפרה שעליה דיבר ג'ומס.

סטס מיסז'ניקוב: אני פונה מכאן בשם הוועדה, בשם כולנו, למשרד האוצר ולמשרד התמ"ת.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע אם הקרן הזאת תפעל כמסלול נוסף בקרן תבור, או במסלול אחר.

סטס מיסז'ניקוב: את זה צריך לפתור בין הגופים – לא מפריע לי כך וכך - - -

אלי אפללו: והתנאים.

סטס מיסז'ניקוב: וכמובן, התנאים.

ראובן ריבלין: ולהניח את ההצעה הזאת, כאילו היתה הצעה לדיון דחוף, על שולחן הכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: בדיוק.

סטס מיסז'ניקוב: ואנחנו נעשה ישיבת מעקב בעוד שבועיים על הנושא הזה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: 2.

סטס מיסז'ניקוב: העברות תקציביות

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו העברות תקציביות.

סטס מיסז'ניקוב: העברה תקציבית, מספר פניה לוועדה: 36-008.

סטס מיסז'ניקוב: מס' 50, משרד התמ"ת.

אוהד לייפן: הפניה נועדה להעביר תקציב מהרזרבה הכללית לאכיפה של חוקי עבודה במשרד התמ"ת - - -

ראובן ריבלין: אין בעיה.

ראובן ריבלין: אין בעיה.

סטס מיסז'ניקוב: יש מישהו שרוצה להגיד משהו?

קריאות: לא.

קריאות: לא.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: מספר פניה לוועדה 92/93, משרד התמ"ת.

אוהד לייפן: הפנייה הזאת נועדה לתקצב את הרשות להגבלים עסקיים בכמעט ארבעה מיליון שקלים, על פי סיכום תקציבי שיש בין משרד האוצר לרשות להגבלים עסקיים.

ראובן ריבלין: מה פירוש?

ראובן ריבלין: מה צריכים ההגבלים העסקיים?

ראובן ריבלין: מאיפה אתם לוקחים את זה?

קריאה: מהשקעות הון.

ראובן ריבלין: למה?

אוהד לייפן: שנייה, שנייה.

אוהד לייפן: אני אבהיר.

אוהד לייפן: אנחנו לא נוגעים בחוק עידוד השקעות הון.

אוהד לייפן: חוק עידוד השקעות הון עובד על פי הרשאה.

אוהד לייפן: כל מה שאנחנו עשינו לקחנו משם מזומן.

אוהד לייפן: המזומן לא משפיע כהוא זה על תפקוד מרכז ההשקעות.

ראובן ריבלין: היום יש לנו שאלה האם אינטל יישארו בירושלים או לא יישארו בירושלים.

ראובן ריבלין: הנושא של שלושה מיליון שאתה לוקח, יכול להיות קריטי בעניין הזה.

אוהד לייפן: חבר הכנסת ריבלין, אני אבהיר: אנחנו לא לוקחים שקל שהם יכולים לתפקד אתו.

אוהד לייפן: הדבר היחיד זה פשוט פריסת מזומנים.

אוהד לייפן: כל המזומנים הם מזומנים מחויבים שם, יש שם מספיק כסף כדי להעביר לכל החברות, ואם יחסר, זו מחויבות מדינית שיש שם את הכסף, אגף תקציבים יעבירו לשם.

קריאה: - - -

אוהד לייפן: אבל זה כל תקציב ההרשאה שלהם, שזה תקציב גדול.

ראובן ריבלין: הקצבתם כסף למרכז השקעות וידעתם שהם לא ישתמשו בו?

אוהד לייפן: לא.

אוהד לייפן: הכסף שנמצא במרכז ההשקעות לשם הפעילות שלו - - -

ראובן ריבלין: מה זה לשם הפעילות שלו?

ראובן ריבלין: מרכז השקעות היום - - - בקושי תשעים מיליון.

אוהד לייפן: לשם הוצאתו באישור.

אוהד לייפן: אבל זה בהרשאה להתחייב.

אוהד לייפן: יש להם 140 מיליון בהרשאה להתחייב, שאתם הם עובדים ואתם הם מוציאים כתבי אישור.

אוהד לייפן: המזומן זה רק לתקצוב כתבי אישור מהעבר.

אוהד לייפן: לא יהיה מצב שמפעל יבוא ויבקש כסף - - -

סטס מיסז'ניקוב: רובי, אני מתחבר אליך.

סטס מיסז'ניקוב: יש לי בעיה פה.

סטס מיסז'ניקוב: מפעל במעלות שיש לו אישור ביד על שמונה מיליון שקל ממרכז השקעות הון, אבל אין לו כסף מזומן כבר הרבה מאד חודשים והוא עכשיו בפני פשיטת רגל.

סטס מיסז'ניקוב: מה עושים?

אוהד לייפן: אני אבהיר שאין דבר כזה.

אוהד לייפן: היתה בעיה אחת של מפעל בשדרות ואנחנו ישר העברנו כסף, במקרה, כי הם היו בתקנה נפרדת.

קריאות: - - -

ראובן ריבלין: למה שלא נשים את השלושה מיליון למפעל אחר בשדרות, שיהיה לו?

שלי יחימוביץ': זו לא שאלה ספציפית, זו שאלה עקרונית.

סטס מיסז'ניקוב: אני נותן דוגמה מהחיים.

שלי יחימוביץ': גם אם אתה לא נותן לי שום דוגמה, עדיין אנחנו לא צריכים לאשר את זה.

אוהד לייפן: האפשרות היחידה שבה יש בעיה מהסגנון הזה, זה אם המפעל הזה נמצא בתקנה נפרדת.

אוהד לייפן: כי יש הרבה מאד כסף בתוך התקנות הגדולות שם - - -

ראובן ריבלין: זה כסף שאפשר לעשות בו שימוש שלא למטרה שלשמה הוא הוקצב ובשביל זה אתה מבקש העברה תקציבית.

ראובן ריבלין: אני אראה לך איפה מרכז השקעות יכול להשקיע באלף מקומות שהם צריכים את זה, ושהכסף יועד לזה.

אלי אפללו: יש 2000 מקומות שמבקשים.

קריאות: - - -

סטס מיסז'ניקוב: רבותיי, אני מציע לדחות את זה לשבוע הבא.

ראובן ריבלין: אוקי.

ראובן ריבלין: עשית טוב, כי אחרת היינו דוחים את זה.

סטס מיסז'ניקוב: מספר 140 – שזה תוספת ל-139 שכבר אושר.

קריאה: תיקון טעות טכנית.

סטס מיסז'ניקוב: תיקון טעות.

סטס מיסז'ניקוב: זו מתנת פרידה לליצמן.

קריאה: מס' 140 זה המועצות הדתיות.

ניסן סלומינסקי: לא, זה לא לליצמן.

ניסן סלומינסקי: זה לש"ס.

סטס מיסז'ניקוב: יש למישהו השגות?

קריאות: לא.

קריאות: לא.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: סעיף 140 אושר.

סטס מיסז'ניקוב: עמ' 9, מס' פנייה 147/148.

ראובן ריבלין: מי פה מהקליטה?

ראובן ריבלין: אם הכל מהרזרבה, אין לי בעיה.

ראובן ריבלין: אבל, אם זה לא מהרזרבה, אני - - -

אלי אפללו: יש מישהו ממשרד הקליטה פה?

אלי אפללו: אין אף אחד מהקליטה?

סטס מיסז'ניקוב: רגע, שנייה.

סטס מיסז'ניקוב: תנו לי רגע להעיף מבט, כדי שלא נפסול מה שחשוב.

ראובן ריבלין: נדמה לי, שמורידים את קליטת הבאים מאתיופיה באתרים זמניים ובדיור קבע, ב-24 מיליון.

סטס מיסז'ניקוב: ומוסיפים לטיפול בסטודנטים.

ראובן ריבלין: אני לא יודע.

סטס מיסז'ניקוב: טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אתה רוצה לדחות?

סטס מיסז'ניקוב: בוא נדחה.

אלי אפללו: שיהיה פה נציג.

ראובן ריבלין: - - - פעילות מנהל הסטודנטים זו ברכה, אבל למה על חשבון זה?

אלי אפללו: אין נציג.

סטס מיסז'ניקוב: לא נעשה איפה ואיפה.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שדחינו את זה בגלל שאין נציג, נדחה גם את זה כי אין נציג.

סטס מיסז'ניקוב: פניה לוועדה מס' 160.

סטס מיסז'ניקוב: עמ' 13.

סטס מיסז'ניקוב: משרד הפנים.

ראובן ריבלין: בדרך כלל הבקשות שלהם בסדר.

סטס מיסז'ניקוב: מרזרבה כללית למבני דת לא יהודיים.

אלי אפללו: יש נציג?

סטס מיסז'ניקוב: אל תסתכל עלי, אני בעד, אבל אם דחינו את ההוא בגלל שאין נציג, למה שלא נדחה את זה?

ראובן ריבלין: כי יש דברים שאני יכול להבין.

ניסן סלומינסקי: הנה, הוא יכול.

ניסן סלומינסקי: ממשרד הדתות, זה קשור אליהם.

אלי אפללו: לא, לא.

אלי אפללו: הוא לא נציג של משרד הפנים.

ניסן סלומינסקי: רגע, אתה רוצה לאשר את זה או לא לאשר את זה?

אלי אפללו: אני לא אומר לא, אבל צריך נציג.

סטס מיסז'ניקוב: ניסן, אני לא רוצה לעשות איפה ואיפה.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שדחינו את משרד הקליטה בגלל העדר נציג, נדחה גם את זה.

קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: מצדי אל תעשה.

ניסן סלומינסקי: הרי זה לא לתת ליהודים, זה לתת לעדות אחרות.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא מפריע לי יהודים, נוצרים או מוסלמים.

אלי אפללו: אתה מדבר כאילו שאנחנו נגד זה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אפללו, הבקשות קודם כל מובאות בפנינו.

ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים שנציגי המשרדים יבואו אלינו על מנת לתת לנו הסברים.

ראובן ריבלין: יש דברים שאנחנו יכולים להבין.

ראובן ריבלין: משרד הפנים לא מעניין אותו כל הנושא שהועבר אליו בסמכות ממשרד הדתות.

ראובן ריבלין: לא מעניין אותו.

ראובן ריבלין: לכן הוא לא ישלח לפה אפילו את הנציג שלו.

ראובן ריבלין: הבקשה היא בקשה ברורה מאד: נציג משרד הפנים שהוא נציג משרד הדתות לשעבר, יודע על מה מדובר.

אלי אפללו: הוא משרד הדתות, הוא לא משרד הפנים.

ניסן סלומינסקי: הוא ממשרד ראש הממשלה.

ראובן ריבלין: אלה היחידים שזה נוגע להם.

ראובן ריבלין: לי לא אכפת.

סטס מיסז'ניקוב: אתה רוצה להעביר?

ראובן ריבלין: לי אין בעיה.

ראובן ריבלין: אני אומר לך: לי אין בעיה.

אריאל קטן: בהסכם הקואליציוני עם ש"ס היתה תוספת של מאה מיליון שקל לטובת מבני דת ליהודים, ועל פי עקרון השוויון, בגלל שהעדות הלא יהודיות בארץ הן 20% מהאוכלוסייה, אז גם להן ניתנה תוספת של 20% מהסכום.

אלי אפללו: - - -

אבישי ברוורמן: אנחנו מאשרים.

שלי יחימוביץ': אני בעד.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד הסעיף הזה?

סטס מיסז'ניקוב: פניה 160?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נמנע?

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: מס' פניה 168.

מאיר בינג: הפניה כוללת מספר דברים.

מאיר בינג: הנושא המרכזי שבהם זה קליטה של 11 תקנים של עובדי מע"ץ שנקלטו ברשות המיסים.

מאיר בינג: שנים בנציבות, תשעה ברשות המסים.

קריאות: - - -

אלי אפללו: איפה הם נקלטו?

מאיר בינג: ברשות המסים.

אלי אפללו: בשביל מה?

אלי אפללו: למה הם מורידים ממשרדים אחרים לרשות המסים?

מאיר בינג: כחלק מהמהלך של הסגירה של מע"ץ ופתיחה של הרשות - - - החדשה.

אלי אפללו: אז למה אתם מעבירים למקומות אחרים?

קריאות: - - -

מאיר בינג: הם הולכים לכל משרדי הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור הסעיף הזה?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נמנע?

אלי אפללו: אני נמנע.

סטס מיסז'ניקוב: הוא נמנע.

סטס מיסז'ניקוב: סעיף 168 אושר ברוב קולות, תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: 178 חינוך, עמ' 19.

ראובן ריבלין: אין שום בעיה.

ניסן סלומינסקי: לא, לא.

ניסן סלומינסקי: מה אין בעיה?

ניסן סלומינסקי: אתה צריך לדעת מה הולכים לבנות פה.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע.

סטס מיסז'ניקוב: יש בעיה עם זה?

ניסן סלומינסקי: כן.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לדעת מה הולכים לבנות פה.

ניסן סלומינסקי: אם אין מישהו שיסביר אני מציע לא לעשות את זה, כי זה לא פשוט.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו דחינו את זה גם אז.

ניסן סלומינסקי: גם היתה בקשה של חברך שלא לדון בנושאים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: של חברי?

סטס מיסז'ניקוב: אה.

סטס מיסז'ניקוב: של אלקין.

סטס מיסז'ניקוב: לא לדון?

ניסן סלומינסקי: אני מציע לא לדון.

קריאה: אין נציג כדי להסביר.

סטס מיסז'ניקוב: טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו דוחים את זה כיוון שאין נציג.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 182, עמ' 20, משרד החקלאות.

אלי אפללו: יש פה מישהו ממשרד החקלאות?

גלית פלצור: כן.

גלית פלצור: חטיבה להתיישבות.

גלית פלצור: הפניה נועדה להגדיל את ההוצאה המותנית בהכנסה של החטיבה להתיישבות בסך תשעה מיליון ש"ח, בגין מנגנון תמריץ לגביית חובות.

גלית פלצור: בעצם, המתיישבים צריכים להחזיר את החובות וזה תמריץ.

סטס מיסז'ניקוב: טוב.

סטס מיסז'ניקוב: חשבנו שיש להם רק זכויות, מסתבר שיש להם רק חובות.

גלית פלצור: הם קיבלו סך של כמה מאות מיליוני ש"ח הלוואות.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור הפניה?

סטס מיסז'ניקוב: 182?

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נמנע?

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 183 – עמ' 22.

ראובן ריבלין: אותו דבר?

גלית פלצור: לא.

גלית פלצור: זה גם להגדיל את ההוצאה המותנית בהכנסה של החטיבה להתיישבות, בסך 64 מיליון ש"ח - - -

ראובן ריבלין: רגע.

ראובן ריבלין: ואם ההתניה הזאת לא תתקבל אז החטיבה להתיישבות תפסיק לעבוד?

אלי אפללו: כן.

ראובן ריבלין: החטיבה להתיישבות הזאת פעילה ופועלת בשנה הזאת רק בגלל קרן פינוי-פיצוי.

אלי אפללו: לא, אתה טועה.

אלי אפללו: היום החטיבה להתיישבות – אני אומר לך, תאמין לי – ממומנת רק על ידי - - -

קריאה: סוכנות.

אלי אפללו: אין.

אלי אפללו: אפס כסף מהסוכנות.

אלי אפללו: שקל.

אלי אפללו: היא ממומנת רק על ידי ממשלת ישראל.

קריאה: כמה?

סטס מיסז'ניקוב: חמישים מיליון שקל בבסיס התקציב.

אלי אפללו: לא.

אלי אפללו: 48 שמתוכם יש איזה 24-25 מיליון שקל תקורה.

ניסן סלומינסקי: יש כאן אחד בחדר הזה שמתכוון להעלות את זה לפי חמש.

אלי אפללו: לא, לא.

אלי אפללו: אני לא מתכוון להעלות כלום, עד שמישהו – הרב – ייאשר לי את זה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר'ה, מי בעד אישור 183?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נמנע?

סטס מיסז'ניקוב: 183 אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 184 - חיילים משוחררים.

קריאה: אין פה אף אחד.

ראובן ריבלין: מה?

ראובן ריבלין: חוק חיילים משוחררים.

אלי אפללו: אני מכיר.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד פניה 184?

סטס מיסז'ניקוב: חוק חיילים משוחררים?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

ראובן ריבלין: בסדר גמור.

ראובן ריבלין: זה החוק של .

סטס מיסז'ניקוב: אוקי.

סטס מיסז'ניקוב: אז אושר סעיף 184.

ראובן ריבלין: תאמר לו, תאמר לאלכס שיש כבר העברה.

סטס מיסז'ניקוב: אני אומר לו.

סטס מיסז'ניקוב: דיבידנדים לוועדת כספים.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 185.

סטס מיסז'ניקוב: חברת דן.

סטס מיסז'ניקוב: עמ' 26.

ראובן ריבלין: באופן עקרוני אין התנגדות כי זה מהרזרבה הכללית.

סטס מיסז'ניקוב: יושב ראש דן פה, אבל ליצמן לא נמצא.

סטס מיסז'ניקוב: הוא ביקש אותך.

סטס מיסז'ניקוב: בבקשה, אדוני היושב ראש.

שלי יחימוביץ': נעשה את זה בשביל ליצמן.

ניסן סלומינסקי: זה לא יפה בלי ליצמן.

סטס מיסז'ניקוב: סליחה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת ליצמן ביקש שהם יופיעו לפני שאנחנו מאשרים.

סטס מיסז'ניקוב: הם מופיעים, ניתן להם כבוד.

ראובן ריבלין: רק תסביר לנו.

מיכאל נגר: אני יושב ראש דן.

מיכאל נגר: הוזמנו לכאן על ידי ליצמן.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתקן: לא ליצמן הזמין אותם אלא ועדת כספים.

אמיר אסרף: קודם אני אסביר את הרקע לפניה התקציבית.

אמיר אסרף: מה שאתם רואים פה זו ההרשאה להתחייב שאנחנו זקוקים לה כדי לחתום הסכם, שבעצם פג תוקפו של ההסכם הקודם ב-31 בדצמבר 2005.

אמיר אסרף: זה הסכם מהאחד בינואר 2006, עד 31 בדצמבר 2015.

אמיר אסרף: תמיכה של עשר שנים בסובסידיה, שזה בעצם הפער בין ההכנסות שיש לחברת דן מהנוסעים, כתוצאה מההפעלה של תחבורה ציבורית, לבין עלות ההפעלה.

אמיר אסרף: זה נובע ממדיניות התעריפים של הממשלה.

אמיר אסרף: בעצם יכלה הממשלה להעלות את התעריפים ולהימנע מהסובסידיה הזאת, או לחילופין להוריד אותה ולהגדיל את הסובסידיה.

אמיר אסרף: ברמת התעריפים הנוכחית של היום, וכחלק מההעלאה.

אמיר אסרף: אחד המרכיבים – ואולי מיכה יסביר – הדגש שלנו בהסכם הנוכחי היה העלאת רמת השירות לנוסעים בגוש דן, בחברת דן.

ראובן ריבלין: כמה שנים זה, דרך אגב?

אמיר אסרף: עשר שנים.

שלי יחימוביץ': בואו נאשר את זה.

שלי יחימוביץ': אני לא מבינה על מה ההתדיינות.

ראובן ריבלין: יש לך חמישה, כמעט שישה מיליארד.

אמיר אסרף: לא.

אמיר אסרף: 2.26 מיליארד שקל.

ראובן ריבלין: 2.26.

ראובן ריבלין: יש כאן תמיכה בתחבורה, תמיכה ישירה בתעריפים.

ראובן ריבלין: זה הכל אותו דבר.

ראובן ריבלין: זה אחד מעביר לשני.

אמיר אסרף: שני מיליארד שקל, זה בערך 200 מיליון שקל לשנה סובסידיה נטו.

אמיר אסרף: אם מיכה רוצה לשים הדגשים על ההסכם, בבקשה.

אמיר אסרף: אם זה מספיק לכם אז גם בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: רגע.

סטס מיסז'ניקוב: תנו שנייה ליושב ראש דן שחיכה הרבה שעות להגיד כמה דברים.

מיכאל נגר: אני שמעתי כאן שליצמן לא מאושר מהשירות, אז אומר לכם כך: רק לאחרונה, בבני ברק, העיר שבה מתגורר ליצמן, נעשה סקר.

ראובן ריבלין: ליצמן גר בירושלים.

מיכאל נגר: אז אני רוצה לומר שהסקר נערך בבני ברק, ושביעות הרצון שלהם היתה מעל 88%.

מיכאל נגר: וזה מאד שימח גם את חבר הכנסת ליצמן.

שלי יחימוביץ': זה נכון שכמעט כל הנהגים שמועסקים היום בדן מועסקים בתנאי עבדות?

שלי יחימוביץ': לא מגרדים את שכר המינימום?

מיכאל נגר: אני אתן דוגמה.

מיכאל נגר: חבל שלא הבאתי אתי כמה מסמכים, אבל אומר לכם: חבר דן, שעובד שנתיים - - -

אלי אפללו: לא חבר.

שלי יחימוביץ': לא, לא חבר.

מיכאל נגר: אני רק נותן דוגמה ואני עושה הקבלה.

מיכאל נגר: אני רוצה לעשות הקבלה.

מיכאל נגר: חבר דן שעובד 75 שעות עם 15 שעות שבת, מקבל כ-8000 שקלים.

מיכאל נגר: שכיר.

ניסן סלומינסקי: מה זה 15 שעות שבת?

ניסן סלומינסקי: 15 שעות שהוא עובד בשבת?

מיכאל נגר: זה מוצאי שבת.

שלי יחימוביץ': מה התעריף לשבת?

מיכאל נגר: לעומת זה, שכיר שעובד אותן שעות מקבל כ-12,000 שקלים.

מיכאל נגר: נטו.

מיכאל נגר: אני רוצה לומר ששכרו של חבר דן הוא 20.26 אגורות.

מיכאל נגר: שכרו של שכיר 25.23 שקלים.

אלי אפללו: יש קיפוח כזה.

אלי אפללו: זה לא בסדר.

אלי אפללו: מסכנים החברים.

אלי אפללו: אנחנו צריכים להעביר את התקציב לחברים.

אלי אפללו: זה לא בסדר.

שלי יחימוביץ': זה נשמע דמיוני לחלוטין.

ניסן סלומינסקי: ליצמן דיבר אתך על זה?

סטס מיסז'ניקוב: ליצמן ביקש ממני, עד שלא יופיע נציג דן, לא להעביר את זה.

סטס מיסז'ניקוב: נציג דן הופיע, חיכה.

סטס מיסז'ניקוב: אם יש למישהו הסתייגויות - - -

אלי אפללו: אני רק רוצה לשאול שאלה: קווי האוטובוסים של הפרדות כאלה, שהפרידו בכל המקומות – הם מסובסדים?

אלי אפללו: הם לא מסובסדים, נכון?

אמיר אסרף: תלוי.

אמיר אסרף: יש ויש.

אמיר אסרף: תלוי במכרז.

אמיר אסרף: הקווים יוצאים למכרז.

אלי אפללו: אני יודע, לפחות, מכמה חברות – שאם צריך אני יכול אפילו לנקוב בשמם – שהם לא מסובסדים.

אמיר אסרף: תלוי בתוצאות המכרז.

אמיר אסרף: בסך הכל הכולל הם מסובסדים.

אלי אפללו: בסך הכל הכולל הם לא מסובסדים.

אלי אפללו: איך הם מסובסדים?

אלי אפללו: אין להם שום דבר.

אלי אפללו: מי שיותר זול ולוקח ועומד בקווים של האוטובוסים שהם נרשמים - - -

מיכאל נגר: במקרה של - - - אני יכול להראות לך, אם תרצה, אחרי הדיון, ממש את סכום הסובסידיה השנתית של כל אחת מהחברות - - -

קריאות: - - -

שלי יחימוביץ': יש לי שאלה.

שלי יחימוביץ': בקווים המופרטים כמה מרוויח נהג?

שלי יחימוביץ': או שאתה לא סופר אותם?

קריאות: זה לא קשור לדן.

מיכאל נגר: - - -

אלי אפללו: זה קשור בעיני.

אלי אפללו: אם אנחנו מסבסדים את דן, אני רוצה לראות מחירים.

אלי אפללו: למה לא?

אלי אפללו: אולי - - - קווים במרכז הארץ?

אלי אפללו: הקווים הכי רווחיים?

סטס מיסז'ניקוב: אתה תרצה לקיים על זה דיון?

סטס מיסז'ניקוב: אני אשמח.

אלי אפללו: כן.

אלי אפללו: אני ארצה לקיים על זה דיון.

סטס מיסז'ניקוב: רבותי, מי בעד אישור סבסוד לחברת דן, פניה 185, ירים את ידו.

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נמנע?

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 186-7.

סטס מיסז'ניקוב: הסכם קואליציוני, משרד ראש הממשלה.

שלי יחימוביץ': אם זה הסכם קואליציוני – אני נגד.

שלי יחימוביץ': אם זה ש"ס – אני בעד.

ניסן סלומינסקי: לאן זה הולך?

ראובן ריבלין: מועצות דתיות.

ניסן סלומינסקי: זה בעיקר הולך לבתי עלמין?

אלי אפללו: אולי אפשר להסביר לנו?

סטס מיסז'ניקוב: בואו ניתן לנציג מקצועי לומר את דברו.

מאיר בינג: להסכם הקואליציוני של ש"ס היתה תוספת של 15 מיליון שקל למשרד, כאשר אמרו לנו גורמים מקצועיים: תחלקו את זה למטרות שאותם המשרד צריך, כיוון שהיה קיצוץ מאד גדול בתקציבי המשרד.

מאיר בינג: אז באמת, פיתוח בתי עלמין – יש שמה צורך מאד גדול.

מאיר בינג: התקציב שם קוצץ הרבה מאד.

מאיר בינג: התקציב של המועצות הדתיות – יש שם תוספות קטנות.

מאיר בינג: בעיקר פעילות שוטפת.

אלי אפללו: אנחנו בעד .

אלי אפללו: גמרנו.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד 186-187?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 188.

סטס מיסז'ניקוב: משרד המשפטים.

מאיר בינג: הממשלה החליטה על תוכנית של מלחמה בפשיעה המאורגנת.

מאיר בינג: התקצוב של התוכנית - - -

שלי יחימוביץ': מי החליט על זה?

שלי יחימוביץ': אולמרט או הירשזון?

סטס מיסז'ניקוב: חבר'ה.

מאיר בינג: התקצוב של התוכנית ייעשה לכל הגופים, למעט הפרקליטות, דרך קרן חילוט שמתוקצבת על ידי האופוטרופוס הכללי, שהוא זה שמוסמך להקצות את הכספים.

מאיר בינג: הפרקליטות מקבלת את התקצוב באופן ישיר, מדובר פה על 21 פרקליטים.

מאיר בינג: אלה צוותים משותפים של הפרקליטות, המשטרה ורשות המסים.

ראובן ריבלין: יאללה.

ניסן סלומינסקי: כמה כסף זה?

מאיר בינג: השנה זה שני מיליון, בשנה הבאה, כשזה יהיה שנה מלאה, זה יהיה שישה מיליון.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור סעיף 188?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 189.

ליאת ניקרטין: הפניה נועדה לתגבר את התקציב של תוכנית סופת חול, תוכנית שעוסקת במיגון נגד איום בלתי קונבנציונלי, בהתאם לסיכום שחתום בין משרד האוצר למשרד הביטחון.

ליאת ניקרטין: מדובר בסך 33 מיליון שקלים.

אלי אפללו: בעד, בעד.

קריאות: - - -

סטס מיסז'ניקוב: 189 - אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 190-191.

סטס מיסז'ניקוב: משרד הביטחון.

סטס מיסז'ניקוב: עמ' 36.

ליאת ניקרטין: הפניה היא בהתאם להחלטת ממשלה ונועדה להעביר 22.5 מיליון שקלים במזומן וגם 45 מיליון שקלים בתקציב ההרשאה להתחייב מתקציב משרד הביטחון לתקציב של פיקוד העורף.

ראובן ריבלין: דרך הרזרבה הכללית.

ליאת ניקרטין: דרך הרזרבה הכללית, בהתאם להחלטת הממשלה מהאחד בחודש בנושא מיגון מוסדות חינוך בעוטף עזה, מלבד זאת הפניה גם מתגברת את תקציב ההרשאה להתחייב בפיקוד העורף, כך שיעמוד על - - -

ראובן ריבלין: - - -

ניסן סלומינסקי: מה שאני רק רוצה להגיד בנושא הזה, זה שמה שהוועדה החליטה בעבר, יש מישהו באוצר שמעכב.

ניסן סלומינסקי: בחשב הכללי.

ניסן סלומינסקי: לא מאשרים את זה.

אלי אפללו: לא, אנחנו בעד.

אלי אפללו: שמענו את ההערה, אדוני.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד פניה 190-191?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 192.

סטס מיסז'ניקוב: תיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה הסבר ממצה למה הולך הכסף.

ראובן ריבלין: האם זה על דעתו של השר החדש?

אוהד לייפן: בהחלט.

אוהד לייפן: הכוונה היא להעביר 65 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב לתקציב שיווק חו"ל של המשרד, בעיקר לארצות הברית.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: 192 אושר.

סטס מיסז'ניקוב: פניה 193.

ראובן ריבלין: משטרת ישראל.

אלי אפללו: יש נציג?

גורדון ואדים: כן.

גורדון ואדים: מאגף התקציבים.

גורדון ואדים: הפניה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב המשרד לביטחון פנים בהתאם לסדרי העדיפות שלהם, שעיקרם זה תקצוב של כ-8.7 מיליון שקל לתקציבי שכר של שירות בתי הסוהר בהתאם להעברת מערך הליוויים מהמשטרה אליהם.

גורדון ואדים: תקצוב של כ-6.7 מיליון שקל למערך הליוויים, לשכר - - -

ראובן ריבלין: עיקר הכסף נלקח משירות כוח אדם.

גורדון ואדים: כן.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד 193?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: 193 אושר.

סטס מיסז'ניקוב: הישיבה נעולה.