ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 232, 2007-03-20 10:30

אמנון כהן: שלום לכולם.

אמנון כהן: יש לנו שני דיונים ברצף בנושא הגז.

אמנון כהן: הנושא הראשון הוא הצעה לסדר היום – דיון מהיר, של חבר הכנסת יצחק זיו בנושא: המחסור הצפוי בגז בישול.

אמנון כהן: מייד לאחר מכן אנחנו נדון בתקנות שהגיש לנו המשרד לתשתיות לאומיות שמתחברות לנושא ההצעה לסדר היום.

אמנון כהן: מכל מקום, על-פי התקנון אנחנו מחויבים לקיים את הדיון המהיר, ואנחנו אכן מקיימים אותו.

אמנון כהן: חבר הכנסת יצחק זיו, בבקשה.

יצחק זיו: שלום לכולם.

יצחק זיו: אנחנו דנים בשאלה למה אנחנו צפויים למחסור בגז לבישול, ואני רוצה להמחיש אותו בעזרת דוגמה.

יצחק זיו: יש מצב בו יש שומנים בדם, וכאשר הם מצטברים ישנה תעוקת לב.

יצחק זיו: כשאנחנו מדברים על אולפינים זה כמו השומן בדם שמצטבר בדפנות וסותם את המעברים.

יצחק זיו: בדצמבר 2001 הוחלט להוריד את תכולת האולפינים.

יצחק זיו: הוא היה 40%, והממשלה דרשה להוריד את זה ל-30%, ובהמשך ל-20%.

יצחק זיו: כרגע אנחנו נמצאים ב-40%.

אבי פרל: התקן היה צריך להיות 20.

יצחק זיו: השאלה היא, האם במצב של 20% או של 30% נוכל להמשיך לתפקד?

יצחק זיו: כרגע אין לנו מצב שתהיה לנו כמות מספקת, אין לנו מאגרים, זה ייבוא.

יצחק זיו: יש שתי אפשרויות לפתור את העניין הזה: או שיהיו לנו מספיק מאגרים כדי שלא נגיע למצב של מחסור בגז בישול בארץ, או שיהיה לנו גז טבעי.

יצחק זיו: אם לא יהיו לנו שני הדברים האלה, אנחנו חייבים להישאר לפחות לתקופה של שלוש שנים ב-30%.

אמנון כהן: חבר הכנסת יצחק זיו, מאיפה אתה לוקח את הנתון של שלוש שנים?

יצחק זיו: אני בדקתי עם חברות הגז.

יצחק זיו: ישבתי איתם ולמדתי את הנושא.

לאה ורון: כלומר, כן להפחית מ-40% ל-30%, ואז לקבוע את זה לתקופה של שלוש שנים.

יצחק זיו: או לחלופין, אם ייבנו מספיק מאגרים, או שיהיה גז טבעי, אז אפשר יהיה לרדת משלוש שנים.

יצחק זיו: אני לא צופה שמחר מייד יש מאגרים, או שיש גז טבעי בארץ.

יצחק זיו: כולנו מכירים ויודעים שנושא הגז הטבעי נמשך, ועד היום הוא לא נגמר.

אמנון כהן: נמצא איתנו מנכ"ל משרד התשתיות מר חזי קוגלר, ואנחנו נרצה לדעת ולהתעדכן איך המדינה נערכת.

אמנון כהן: קראתי היום בעיתון שרוסיה היתה אמורה להעביר לפה גז דרך תורכיה, וישנה שם בעיה.

אמנון כהן: אנחנו באמת דואגים ושואלים איך אזרחי המדינה יוכלו לצרוך גז?

אמנון כהן: איך אנחנו כמדינה נערכים גם מבחינת ייבוא, גם מבחינת מאגרים, וגם מבחינת ייצור מקומי?

אמנון כהן: מה יהיו ההשלכות של ההפחתה מ-40% אולפינים ל-20% ול-30% אולפינים?

אמנון כהן: האם זה יגדיל את הייבוא?

אמנון כהן: איך זה ישליך על משקי הבית מבחינה כלכלית וכספית, האם זה יגרום להתייקרות מחירים?

אמנון כהן: חבר הכנסת יצחק זיו אומר שאם כבר אנחנו יורדים ל-30%, יש צורך בשלוש שנים.

אמנון כהן: האם אתם חושבים שיש צורך במספר אחר של שנים?

אמנון כהן: האם קיימתם משא ומתן עם חברות גז וגופים אחרים שצורכים גז?

אמנון כהן: אנחנו לא נכנסים כרגע לדיון בתקנות, אלא דנים רק בנושא שהעלה חבר הכנסת זיו.

יצחק זיו: כ-70% מהגז הוא לתעשייה, 30% הוא למשקי הבית.

יצחק זיו: כשאני מדבר על משקי הבית, אני רוצה לומר שיש משפחות מסוימות שצורכות יותר גז ממשפחות אחרות.

יצחק זיו: מדובר במשפחות של קשישים, ובמשפחות ברוכות ילדים.

יצחק זיו: זו האוכלוסייה שצורכת את הגז.

יצחק זיו: לצעירים יש מיקרוגל, או שהם הולכים למסעדות, כולכם יודעים את זה.

אמנון כהן: אדוני המנכ"ל, בבקשה.

חזי קוגלר: תודה, אדוני היושב ראש.

חזי קוגלר: אכן, הבאתי איתי את אנשי המקצוע, אבל אני קודם כל אתייחס באופן כללי לנושאים שהועלו כאן.

חזי קוגלר: קודם כל, תפקיד המשרד לתשתיות לאומיות כפי שכמובן גם הורה השר לתשתיות לאומיות פואד בן אליעזר, הוא לוודא שלא יהיה מחסור בגז במשק.

חזי קוגלר: זה מה שעומד בראש מענייננו, ולנגד עיננו.

חזי קוגלר: לגז בישול- גפ"ם, יש יתרונות ברורים לעומת דלקים אחרים.

חזי קוגלר: הוא פחות מזהם לעומת דלקים אחרים.

חזי קוגלר: הוא גם יותר זול לעומת דלקים אחרים.

חזי קוגלר: לכן, חשוב לנו שיהיה מספיק גפ"ם במשק הן לצרכים ביתיים והן לצרכים תעשייתיים.

חזי קוגלר: זה מתחלק פחות או יותר חצי חצי.

יצחק זיו: אני מחזק את מה שאמרת לגבי איכות הסביבה, ואולי נתייחס לזה בדיונים הבאים.

חזי קוגלר: יחד עם זאת, כמו בכל מקור אחר, גם המקור הזה יש לו חסרונות ומגבלות.

חזי קוגלר: המגבלות העיקריים של הגז לבישול באים לידי ביטוי הן מההיבט הבטיחותי, והן מההיבט הסביבתי.

חזי קוגלר: במקור הרמ"ז של האולפינים היה דווקא 60%, ואני חושב שהיה מקובל על כולם שזו רמה גבוהה מידיי משני היבטים שציינתי אותם.

חזי קוגלר: לכן, המדינה החליטה בצדק להוריד באופן הדרגתי את הרמה הזאת על מנת שהגז הזה יהיה יותר בטוח, וגם כדי שהוא יהיה פחות מזהם, בהתחשב כמובן באילוצים של אי פגיעה באספקה, וכמובן גם כן ההשפעה על מחיר שכל אחד ואחד ישלם.

חזי קוגלר: לו היו מספיק מקומות איחסון במדינה, לו היו מספיק אפשרויות של ייבוא, לו היו מספיק אפשרויות מבחינת הייצור המקומי, הרמה היתה יורדת כבר מזמן עד לרמה הנכונה מבחינת המיצוי שהיא 20%.

חזי קוגלר: חשוב לזכור שרמה של 20% נקבעת על-ידי מכון התקנים לאחר שהוא עשה עבודה מקצועית, ומשרד התשתיות הלאומיות אימץ את הדבר הזה בתקנות שהוא הוציא עקב העבודה המקצועית שנעשתה.

חזי קוגלר: החובה של המדינה להגיע לאותה רמה היתה כבר לפני שנה, אבל בגלל המחסור באפשרויות מצד המדינה גם מבחינת האיחסון במדינה, וגם מבחינת היעדר אמצעים והתקנת אמצעים הדרושים להבטיח את ההיבט הבטיחותי, הוחלט מצד אחד להוריד את הרמה ל-40% בינתיים, עוד לפני שנה שעברה, ולדחות את היישום כפי שצריך היה לעשות, ל-20% לשנה הזאת, תוך התחייבות שאנחנו לא נפנה שוב בבקשה להישאר על אותה רמה של 40%.

חזי קוגלר: זה נכון שכניסה של גז טבעי תשפיע לטובה על המצב.

חזי קוגלר: ככל שיותר ויותר גז טבעי ייכנס לשוק, וככל שהוא יופנה לצרכים יותר תעשייתיים, כך יקטן הצורך בייבוא של גפ"ם, ונוכל להישען יותר על כושר הייצור המקומי.

חזי קוגלר: נכון להיום, בערך 60%, שני שליש מסך כל הצרכים במשק של הגפ"ם, מיוצרים מקומית.

חזי קוגלר: היתר, אנחנו מקבלים מחוץ לארץ.

חזי קוגלר: ככל שאנחנו נוריד את הרמה של האולפינים בארץ, כך כושר הייצור בישראל לספק את הגפ"ם באותה רמה יורד, ונצטרך להגביר את הייבוא.

חזי קוגלר: אם נוכל לעשות שימוש בגז טבעי בצרכים תעשייתיים, לא נצטרך להזדקק לאותו ייבוא.

לאה ורון: באיזה מחיר הייבוא מייקר טונה גז טבעי?

חזי קוגלר: היבוא ייקר בצורה מסוימת.

חזי קוגלר: כמובן שהמחיר נקבע כתערובת של ייצור מקומי והייבוא, ולכן זה לא אומר שבגלל שיש תוספת של המחיר לייבוא, המחיר קופץ.

חזי קוגלר: אבל, יש לזה השפעה.

חזי קוגלר: בין השאר, זאת הסיבה שאנחנו ביקשנו להוריד רק באופן מדורג - על מנת להגביר את ההשפעה על המחיר.

חזי קוגלר: מצד שני, גם להיענות לדרישות הסביבתיות הלגיטימיות, וגם כמובן לקבל גז יותר בטיחותי.

חזי קוגלר: לגבי ההיבט של הגז הטבעי - הגז הטבעי לראשונה ייכנס לצרכים תעשייתיים בארץ כבר בתקופה הקרובה מאוד.

חזי קוגלר: להערכתנו, תוך חודש, חודשיים.

חזי קוגלר: מפעלי נייר חדרה מתחברים לגז טבעי.

חזי קוגלר: ב- - - זה נמצא בשלב מתקדם ביותר.

חזי קוגלר: המערכת שאנחנו מקימים באזור התעשייה בחדרה היכן שנמצאים מפעלי נייר חדרה, תאפשר גם חיבור לתעשיות נוספות.

חזי קוגלר: ייתכן מאוד שמדובר גם בתעשיות שהיום משתמשות בגפ"ם.

חזי קוגלר: זאת אחת הסיבות שאנחנו ביקשנו לדחות את היישום המלא של התקן ליולי 2008.

חזי קוגלר: להערכתנו, עד ליולי 2008 ניתן יהיה לחבר תעשיות נוספות.

חזי קוגלר: חשוב לזכור, להערכתנו אי שם בין 10% ל-20% של התעשיות, עושות שימוש בגפ"ם.

חזי קוגלר: אנחנו נצטרך להראות להם מה ניתן לעשות עם מערכת ההולכה.

יצחק זיו: זו נקודה שהעלאתי - שאחד תלוי בשני.

חזי קוגלר: כן, אני מסכים עם מה שאומר חבר הכנסת זיו מבחינה זו.

חזי קוגלר: לטובת הציבור - רמת אולפינים של 20%.

חזי קוגלר: זה לטובת הציבור.

חזי קוגלר: השאלה היא, האם אנחנו נוכל לעמוד בצרכי המשק אם זה ירד ל-20% עד יולי 2008?

חזי קוגלר: להערכתנו, התשובה היא כן.

חזי קוגלר: אם אנחנו נרד היום ל-30%, להערכתנו לא צפוי מחסור כלשהו.

חזי קוגלר: אנחנו חושבים שהיה ואם תהיה עלייה כלשהי במחיר, היא תהיה מזערית.

חזי קוגלר: עד יולי 2008 לדעתנו, יש תערובת של גורמים שימנעו מחסור כלשהו בגפ"ם, וייתכן גם עלייה כלשהי נוספת במחיר.

חזי קוגלר: התערובת הזאת נסמכת הן על הכניסה היותר רחבה של גז טבעי לשימושים תעשייתיים כפי שכבר ציינתי.

חזי קוגלר: בנוסף לכך, אנחנו בוחנים אפשרויות של חיבור ישיר למערכת ההולכה במקומות אחרים בארץ.

חזי קוגלר: לדעתנו, זה אפשרי.

יצחק זיו: או מאגרים.

חזי קוגלר: בנוסף, מקומות איחסון של גפ"ם.

חזי קוגלר: כאן אני חייב לציין שפתרון בעיית מקומות האיחסון, הוא דבר שיחייב תקופה יותר ארוכה.

חזי קוגלר: יחד עם זאת, להערכתנו יש מקומות איחסון שנוכל כבר להעמיד לרשות השוק עד יולי 2008, וגם זה ישפיע לטובה.

חזי קוגלר: מעבר לזה, להערכתנו יש אפשרות להגביר את כושר הייצור של בתי הזיקוק לרמה הנדרשת, מה שלא ניתן כבר עכשיו.

חזי קוגלר: לו זה היה ניתן, היינו מבקשים כבר עכשיו לעמוד בתקן.

חזי קוגלר: אבל, לדעתנו עד יולי 2008 כן ניתן יהיה להגביר את הייצור של בתי הזיקוק.

חזי קוגלר: התערובת של שלושת הגורמים הללו מביאה לידי כך שגם אם ניתן היה ליישם את זה אפילו תוך שנה, צריך לתת להם עוד קצת זמן, ועד יולי 2008 יעמדו בחוק.

אמנון כהן: יש בעיה קשה מאוד בנושא האיחסון, אנחנו דנו על זה כאן בוועדה.

אמנון כהן: הבעיה הזאת יוצרת אחר כך בעיות אחרות.

אמנון כהן: אני רוצה לדעת מהו לוח הזמנים, והאם איתרתם מקומות כאלה?

אמנון כהן: זה עניין שמצריך אישורים, תהליכי בנייה, יש כאן עניינים של בטיחות באזורים מסוימים.

אמנון כהן: אני רוצה שתחדד את הנקודה הזאת - היכן הדברים האלה עומדים.

אמנון כהן: אמרת שבמידה ויורידו את האחוזים, ישנה העלאת מחירים מזערית.

אמנון כהן: אני רוצה לדעת מה זה העלאת מחירים מזערית, בעיקר בהקשר של משקי הבית.

חזי קוגלר: לגבי האיחסון - הובלת גפ"ם בכבישים גם היא דבר מסוכן.

חזי קוגלר: לכן, חשוב שהמדינה תאתר מקומות איחסון שהם מצויים יותר במרכז הארץ.

חזי קוגלר: יש רשימה של יותר מ-30 מקומות אפשריים של איחסון.

אמנון כהן: מספיק 3, לא צריך 30.

חזי קוגלר: אני מסכים עם אדוני.

יצחק זיו: צריכים 3 מקומות מעשיים.

חזי קוגלר: כמעט כל המקומות האלה נפסלו מסיבות כאלה או אחרות, בדרך כלל מטעמים סביבתיים, או מצוקה.

חזי קוגלר: לדעתנו, חלק מהם היו צריכים לקבל אישור.

חזי קוגלר: גם בתוך הרשימה הזאת יש מקומות שבהם הסיבות הן יותר מוצדקות, יש כאלה שפחות.

אמנון כהן: תגידי לי את הדברים באופן ברור - איתרתם 30 מקומות, 27 מקומות נפסלו, ויש 3 מקומות שאתם כרגע עובדים עליהם.

אמנון כהן: האם יש דבר כזה או אין בכלל?

חזי קוגלר: כן, אדוני.

אמנון כהן: איפה?

חזי קוגלר: אחד המקומות שכבר מאושר, והוא בהליכים של הרחבה, הוא במתחם של ק.צ.א.א באשקלון.

יצחק זיו: האם לקחתם בחשבון את הנושא הביטחוני?

חזי קוגלר: כן.

חזי קוגלר: יש שאלה של לוח זמנים, יש שאלה ביטחונית, ואנחנו כרגע מבצעים סקר סיכונים בכלל לכל המתחם של ק.צ.א.א.

חזי קוגלר: אבל, הדעה הרווחת במערכת הביטחון היא שניתן לאחסן - בפועל, אנחנו מאחסנים דלקים באזור - ניתן לאחסן, וגם להתקין את אמצעי המיגון הדרושים על מנת שלא תהיה סכנה בטיחותית.

אמנון כהן: מהם שני המקומות האחרים?

אמנון כהן: וכן, מהו לוח הזמנים?

ולדימיר נמירובסקי: לגבי איחסון - כרגע נמצא בבדיקה אתר ג'אלמה-יקנעם, שבזמנו נסגר מטעמים של סכנה של רעידת אדמה.

ולדימיר נמירובסקי: זהו אתר של 5,000 טון גז.

ולדימיר נמירובסקי: כרגע בודקים האם אפשר להשתמש בו שנית.

ולדימיר נמירובסקי: הבדיקה אמורה להסתיים תוך חצי שנה.

ולדימיר נמירובסקי: המקום השלישי - אנחנו בודקים גם קרקעות בצפון, ויש עוד מספר אתרים שאני לא רוצה להגיד עכשיו .

אמנון כהן: אתה אומר מספר נקודות בצפון.

ולדימיר נמירובסקי: חלק בצפון, כן.

ולדימיר נמירובסקי: ישנה עוד נקודה חשובה.

ולדימיר נמירובסקי: למעשה, שוק הגפ"ם לא מנוהל על-ידי ממשלה.

ולדימיר נמירובסקי: שוק גפ"ם זה חברות פרטיות, וכל חברה פרטית חייבת לדאוג לעצמה ולספק גפ"ם לצרכנים שלה, זה מאוד חשוב.

אמנון כהן: אבל, המחיר יעלה במידה ויהיו לו בעיות.

אמנון כהן: האם יש פיקוח על המחירים?

חזי קוגלר: יש פיקוח על המחירים.

חזי קוגלר: הפיקוח אמור להיות מוסר במהלך השנה הקרובה, ואנחנו נתייחס לנושא הזה.

אמנון כהן: האם השוק קובע את המחיר?

יצחק זיו: לא, הממשלה קובעת ודואגת לכך שמחיר הגז יהיה גבוה, כדי שהממשלה תוכל לעבוד עם חברות הדלק שמשם היא מרוויחה את כל הכסף.

יצחק זיו: הממשלה דואגת שמחיר הגז יהיה גבוה לעומת מחיר הדלק, כי על הדלק הממשלה מרוויחה פי 3 מאשר על הגז.

אבשלום וילן: לא הבנתי את הלוגיקה שלך.

חזי קוגלר: לשם הדיוק - הפיקוח הוא על שער בז"ן.

חזי קוגלר: מה שהספקים מחייבים את הלקוחות הוא עניין של שוק תחרותי.

חזי קוגלר: קצת קשה להגיד בכמה בדיוק יעלה המחיר, אם בכלל.

חזי קוגלר: צריך לזכור, התקן הזה עומד לעיני התעשייה כבר מספר שנים.

חזי קוגלר: זה נכון שגם הממשלה צריכה לנקוט בצעדים, ואנחנו נוקטים בהם כמו שציינתי.

חזי קוגלר: גם שומה על התעשיות לנקוט בצעדים, ולא רק לחכות חודש לפני יישום התקן, ולצעוק שצפוי מחסור בגז.

חזי קוגלר: אצלם יש גם כן אמצעים מסוימים לאיחסון, אצלם יש גם כן גורמים שמשפיעים על רווחיות של החברות.

חזי קוגלר: ברור שכל גורם מסחרי פועל מטעמים מסחריים, מטעמים של רווח.

חזי קוגלר: השאלה היא, עד כמה?

חזי קוגלר: לא הכול חייבים לגלגל על כתפי הציבור.

חזי קוגלר: במקרה הזה - להערכתנו, מאחר ומדובר בהורדה מתונה של היישום של התקן, אנחנו לא בטוחים שבכלל צריך להעלות את המחיר, בחלק מזערי - ואני מדבר באחוזים בודדים שאתה יכול לספור על יד אחת.

יצחק זיו: אין סיבה שהמחיר גם יעלה.

אמנון כהן: חבר הכנסת זיו, אנחנו ננעל את הישיבה בנושא הזה מייד, ונתחיל לדון בתקנות בנושא הזה.

אמנון כהן: לכן, כל מי שירצה להתייחס לנושא לגופו של עניין וגם במאקרו, יוכל לעשות זאת בהמשך.

אמנון כהן: אבל, לפני שאנחנו נועלים את הישיבה הזאת אנחנו נסכם את הדיון הזה.

אמנון כהן: הוועדה דורשת ממשרד התשתיות הלאומיות לוודא כי לא יהיה מחסור בגפ"ם הן לצרכים ביתיים, והן לצרכים תעשייתיים.

אמנון כהן: שנית, הוועדה דורשת כי משרד התשתיות הלאומיות יקדם את הבדיקות שהוא עורך על מנת לאתר מקומות איחסון לגפ"ם.

חזי קוגלר: עד יולי 2008.

אמנון כהן: הוועדה רוצה לקבל עידכונים עוד חצי שנה איך אתם מתקדמים בנושא אתרי איחסון.

חזי קוגלר: תוך חצי שנה אפשר בהחלט להביא לוועדה.

יצחק זיו: הוא אומר כבר היום שעד יולי 2008 הוא יאתר מקומות, אז קודם כל בוא נאמר שלגבי ההשארה של זה על 30%, יתנו טווח יותר ארוך.

אמנון כהן: זה בתקנות.

חזי קוגלר: כשאנחנו אומרים שתוך חצי שנה אנחנו ניתן רשימה, אנחנו גם מבקשים שגם חברות הגז יציעו בעצמן את החלופות שיכולות לתת מענה לדבר הזה.

חזי קוגלר: זה חלק חשוב מהדבר הזה.

אמנון כהן: כל חברות הגז שמתיימרות להתעסק בנושא האיחסון - ואני חושב שהם מאוד מעוניינים - יציעו מטעמן אלטרנטיבות.

אמנון כהן: הממשלה תיכנס יחד איתכם למשא ומתן מול הגורמים הרלוונטיים על מנת לפשט ולקדם את הנושא הזה.

דוד טל: האם הממשלה מחייבת את חברות הגז להחזיק מלאי מינימאלי מסוים?

חזי קוגלר: לא.

דוד טל: אם המלאי הזה ילך וירד אז קרוב לוודאי שהמחירים ילכו ויעלו.

דוד טל: אם כרגולאטור היית קובע מלאי מסוים, אז אני יודע שיש מלאי מסוים, ועכשיו ניתן לתחרות לעשות את שלה.

דוד טל: אם "אמישראגז" תרצה לעלות, אולי "סופרגז" תוריד ותהיה תחרות, אלא אם כן מדובר בקבוצת ריכוז.

אמנון כהן: זה הנושא הבא שלנו.

ולדימיר נמירובסקי: אתמול קיבלתי חשבון גז, ואני לא אומר מיהו הספק שלי.

ולדימיר נמירובסקי: לפני חודש שילמתי 24 שקל עבור קוב גז, ובחשבון שקיבלתי אתמול ראיתי כי המחיר הוא כ-28 שקלים.

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו נמצאים עוד לפני הראשון לאפריל שצריך להוריד את רמת האולפינים.

אמנון כהן: האם שקלתם לחייב אותם להחזיק כמות מסוימת של גז?

חזי קוגלר: היום המצב של שוק הייצור, הוא מספיק אטרקטיבי שהיה ויהיו מספיק מקומות איחסון, אנחנו יוצאים מתוך הנחה שהמקומות ימולאו.

חזי קוגלר: לדעתנו, המפתח לנושא הזה הוא לאפשר מצד אחד תמיכת המדינה, ולעבוד מצידן של התעשיות על מנת להגשים את מלוא היכולת.

דוד טל: כמו שאדוני היושב ראש קרא בשם הוועדה לחברות הגז לעשות א', ב' ו - ג', אנחנו קוראים לממשלה לדאוג לרמת מלאי מינימאלית.

דוד טל: אני לא יודע להגיד מהו המינימום הנדרש, הם יודעים.

אמנון כהן: תוסיפי בסיכום שאנחנו מבקשים לחייב את חברות הגז לבחון את הנושא.

דוד טל: לקבוע רמת מלאי מינימאלית מהמשק הישראלי.

יצחק זיו: לפי הפירסום האחרון – היינו בימי צריכה ממש של ימים ספורים לפני - - -

שלמה אביטן: המנכ"ל דיבר על הרחבת איחסון ב-ק.צ.א.א , ואומנם בק.צ.א.א מרחיבים כרגע 2,250 טון.

שלמה אביטן: המכלים האלה נמכרו במכרז לחברות הגז הגדולות.

שלמה אביטן: לי יש חברה קטנה, ואני וכל חבריי, לא יכולנו להשתתף במכרז הזה כי הגבילו אותנו לקנות שם את המכל של 750 טון.

שלמה אביטן: ביקשתי להשתתף ב-200 טון כי לא היתה לי אפשרות.

שלמה אביטן: נכון להיום, לאף אחת מחברות הגז הקטנות אין מקום איחסון.

שלמה אביטן: גם ההרחבה שבק.צ.א.א כבר נמכרה לפני שנה בחוזים לחברות הגז הגדולות, ולנו היום אין אמצעי איחסון בכלל.

שלמה אביטן: לגבי נושא המחיר - הוא צודק בדבר אחד.

שלמה אביטן: נניח וחברה גדולה קונה עשרות אלפי טונות בבז"ן, ומייבאת 10,000 טון - תחלק את המחיר המשוכלל ואז המחיר אולי לא עולה.

שלמה אביטן: אצלנו, הוא יכול להקפיץ את המחיר ל-120 דולר תוספת, ואולי גם לרמה של 130 - 140 דולר מעל המחיר של בז"ן היום, שזה מהווה בערך 650 שקל מעל המחיר של בז"ן, ואנחנו החברות הקטנות חייבות לגלגל אותו לצרכן.

שלמה אביטן: אין לנו את החלוקה הגדולה הזאת מול הכמויות שאותן אנחנו מוכרים.

יוסי שלי: מעבר לדיון בתקנות, יש עובדה אחת בסיסית והיא שיש מחסור היום בגז במדינת ישראל.

יוסי שלי: זה יותר חמור בחורף ואנחנו יודעים גם למה, בחורף צורכים יותר.

יוסי שלי: ישנה עוד עובדה שצריך לשים אותה, צרכני הגז הגדולים הוא לא העשירון העליון, אלא הוא העשירון התחתון בהגדרה.

יוסי שלי: כל מה שנעשה בתהליך הזה של העלאת הרמה של אותם אולפינים, הולך ליצור שתי תופעות.

יוסי שלי: העלאת מחיר הגז, ופגיעה ישירה באותן אוכלוסיות חלשות.

יוסי שלי: החברות הקטנות, בין היתר חברת "גז-גל", לא יכולות להתמודד מול החברות הגדולות, אין להם אפשרות איחסון.

יוסי שלי: אני לא יכול להתחייב על 20 מיליון דולר בשביל לקנות מכל של 750 קוב בק.צ.א.א.

יוסי שלי: אני אולי יכול לעשות את זה איתו, הוא ייקח 200 ואני 200.

יוסי שלי: אבל, זה לא עובד כך.

יוסי שלי: יש כאן קרטליזציה מוגדרת.

יוסי שלי: פתחו פה רפורמה שבעצם לא מחזיקה מים.

יוסי שלי: הולכים בדרך שיטתית להעלות את מחיר הגז לאוכלוסיות החלשות.

יוסי שלי: אם כולם מדברים היום על סבסוד מחיר החשמל, אז זה האבא של הסבסוד.

יוסי שלי: זה המקום לעשות את התיקון הזה.

יוסי שלי: אני פעם בחצי שנה מחליף בלון, אבל יש משפחות עם חמישה ועשרה ילדים שמחליפות כל שלושה ימים בלון, וזה ים של כסף.

יוסי שלי: זה הולך לפגוע בקצוות.

יוסי שלי: כשבז"ן מייצר פחות הוא גם יכול לחלק פחות.

ישר בן מרדכי: בז"ן לא ייצר פחות, יש כבר - - -

יוסי שלי: הוא מייצר פחות.

יוסי שלי: אני שלושה חודשים בעסק, ואורח לרגע רואה כל פגע.

יוסי שלי: דעתי אינה מוטה מדברים שקיימים ומהסדרים ותתי הסדרים שהשתיקה יפה להם.

יוסי שלי: אני אומר דבר אחד - אם ילכו ויעשו את השינוי הזה שהוא אגב מבורך, תמיד זה טוב לנקות את הסביבה - יצטרכו לעשות דבר אחד, לפחות לחברות הקטנות שלא יורידו את ההקצבה יחסית.

אמנון כהן: אני עדיין לא מדבר על ההקצבות.

אמנון כהן: ניתן לך בהמשך רשות דיבור.

אמנון כהן: אני רוצה לסכם את הדיון עם כל התוספות והסיכומים שאמרנו כאן והוספנו.

אמנון כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.