ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 191, 2007-03-19 10:30

משה שרוני: אני פותח את הישיבה.

משה שרוני: הנושא: תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי), התשס"ז-2007.

משה שרוני: משרד הרווחה, בבקשה, אדוני.

מלכיאל דהן: אני מנהל אגף לתפקידים מיוחדים ואחראי על השירות הלאומי, ועכשיו גם על השירות האזרחי, ברגע שזה ייכנס לתוקף.

מלכיאל דהן: החוק לדחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם חוקק על ידי הכנסת ב-2002 וסעיף 6 של החוק פותח את האפשרות למי שתורתו אומנותו וביקש מהצבא, במקום לעשות שירות צבאי, לעשות שירות אזרחי.

מלכיאל דהן: החוק מפנה אותו לשר הרווחה, שהוא "יסדר" בשבילו את השירות האזרחי במקומות שבהם אפשר לעשות שירות אזרחי.

מלכיאל דהן: לשם כך הכנו את התקנות הללו שאמורות להסדיר את השירות של האזרחים הללו, של המועמדים הללו לשירות אזרחי, לתקופת שירות שממנה יוכלו לקבל לאחר מכן פטור משירות צבאי סדיר רגיל.

מלכיאל דהן: מדובר על בחורים שעד גיל 22 קיבלו דחיית שירות מתוקף חוק דחיית שירות, שאז הם יכולים לצאת לשנת הכרעה.

משה שרוני: מה הכמות בערך?

מלכיאל דהן: כרגע מדובר, פוטנציאלית, על כמה אלפים.

מלכיאל דהן: אנחנו יודעים שכרגע יצאו לשנת הכרעה כאלף מועמדים.

מלכיאל דהן: מיעוטם יצא בסוף השנה הזו לשירות צבאי, כמה עשרות, רובם חזרו למסגרת של הישיבות, 'תורתם אומנותם' וחלקם ממתינים לסידור השירות האזרחי, לפי השירות של צבא ההגנה לישראל, כי אנחנו מתנים, והחוק גם אומר, שרק מי שצבא ההגנה לישראל מאפשר לו לצאת לשירות אזרחי, יכול לצאת לשירות אזרחי.

מלכיאל דהן: לא כל אחד.

מלכיאל דהן: צבא ההגנה לישראל קבע את אמות המידה.

מלכיאל דהן: זה לא שייך לתקנות הללו.

משה שרוני: אנחנו רוצים לדעת את אמות המידה.

מלכיאל דהן: יש פה נציגים של צבא ההגנה לישראל והם בוודאי יוכלו לתת את האינפורמציה.

מלכיאל דהן: אותם שכן מופנים על ידי הצבא לשירות אזרחי נכללים בתקנות הללו.

מלכיאל דהן: עד עכשיו לא חוקקנו את התקנות הללו בנסיבות של הגעה להסכמה בין משרדי ממשלה, כולל מימון כספי, כולל מקומות שירות, כולל התנאים של השירות.

מלכיאל דהן: עכשיו ההצעה הזו מונחת לפניכם אחרי שהממשלה הגיעה להסכמות ולתקציב ומה שצריך כדי להפעיל את זה.

מלכיאל דהן: אנחנו נזכיר לכם שהממשלה גם החליטה לבקש מהכנסת להאריך את חוק טל בחמש שנים נוספות.

מלכיאל דהן: זה דיון שמתקיים בוועדת חוץ וביטחון ומתוקף התקנות הללו, שאנחנו מחוקקים עכשיו, נוכל, החל מכניסתם לתוקף, לגייס את הבחורים לשירות אזרחי.

מלכיאל דהן: ברגע שהם יעשו שירות אזרחי (אנחנו תיכף נפרט את התנאים של השירות האזרחי הזה), הם ישרתו במקומות שונים.

מלכיאל דהן: קיימנו סדרה שלמה של משאים ומתנים עם גופים פוטנציאלים שבהם יעשו שירות לאומי, כדוגמת מגן דוד אדום, כיבוי אש, הרשויות המקומיות (נמצאת פה נציגה של עיריית ירושלים שבה אפשר יהיה לעשות שירות אזרחי, עיריית בני ברק), עמותות גדולות כמו עזר מציון, הצלה, זק"א, שבהם השירות---

רן כהן: השירות האזרחי הזה בא במקום שירות צבאי, או שהוא בא במקום שיישבו בישיבות?

מלכיאל דהן: השירות האזרחי הזה בא במקום שירות צבאי.

מלכיאל דהן: מדובר על אוכלוסייה של בחורים נשואים, שרובם עם ילדים, בחורים עם 22, 23, 24, שיש להם ילדים, ואין לצבא ההגנה לישראל כרגע משהו ספציפי שיוכל לבוא ולקחת אותם לשירות צבאי.

מלכיאל דהן: לעומת זה, בחור צעיר, רווק, בן 22, שרוצה לעשות שירות אזרחי, הצבא יגיד לו 'אדוני, לא, תבוא לשירות צבאי'.

מלכיאל דהן: אולי מקוצר, אבל יבוא לשירות צבאי.

מלכיאל דהן: אם אדוני רוצה, נציג הצבא יפרט יותר.

איתי עצמון: אני רוצה להסב את תשומת לב הוועדה.

איתי עצמון: בסעיף 13 לחוק דחיית שירות, מדובר בתקנות ששר הביטחון רשאי להתקין, בדבר הטיפול בבקשות לשרת שירות אזרחי לפי סעיף 6(ה) ואמות המידה לאישורן.

איתי עצמון: אני חושב שכדאי שחברי הכנסת ישמעו מה אמות המידה.

ערן יוסף: מהלשכה המשפטית של משרד הביטחון.

ערן יוסף: אני רוצה לציין שבדצמבר 2005 התקבלה החלטת ממשלה שנדרשה לנושא של יישום חוק טל על כל הנגזרות שלו.

ערן יוסף: בהחלטה הזו נקבע, לאור הנתונים שהוצגו אז, שאנשים יצאו לשנת הכרעה ובתום שנת ההכרעה לשירות אזרחי אף אחד לא יצא, כי השירות לא הוקם ולשירות צבאי הגיעו בודדים בלבד.

ערן יוסף: המסקנה היתה שצריכים לבצע פעולות על מנת לעודד את האנשים לצאת לשירות הצבאי, או לבנות שירות אזרחי שיהיה אטרקטיבי עבורם ולאפשר לאנשים גם לצאת אליו.

ערן יוסף: בעקבות זה, הצבא עשה עבודה, שאושרה על ידי שר הביטחון הקודם ואושררה על ידי שר הביטחון הנוכחי, שאומרת, בגדול (אין לי פה את הנתונים המדויקים) שכל בחור ישיבה מעל גיל 26, צבא ההגנה לישראל יאפשר לו לשרת שירות אזרחי.

ערן יוסף: כל בחור ישיבה שסיים את שנת ההכרעה ויש לו ילד אחד או יותר, צבא ההגנה לישראל יאפשר לו לצאת לשירות אזרחי, ושאר בחורי הישיבה שסיימו את שנת ההכרעה, נדרשים להגיע לשירות צבאי מקוצר, כשמדובר על סדר גודל של 16 חודשים וגם ייבנו עבורם מסלולי שירות שמתאימים להם.

איתי עצמון: מה הליכי הטיפול בבקשה?

איתי עצמון: בן אדם הגיש בקשה לשר הביטחון וצריך לקבל נימוק למה נדחתה בקשתו, איך התהליך עובד?

ערן יוסף: עד עכשיו לא היה שירות אזרחי, לכן אנחנו מדברים על משהו תיאורטי.

איתי עצמון: אבל יש הנחיות.

ערן יוסף: ההנחיות קיימות, אבל נכון להיום הפניות הגיעו ובעצם גם מי שרצה ללכת לשירות אזרחי ועמד בקריטריונים, כל מה שאמרו לו זה 'תמתין שהשירות האזרחי יוקם'.

ערן יוסף: הרציונאל שאנחנו הלכנו איתו זה שקודם כל יוקם השירות האזרחי בתקנות שעולות כאן היום לדיון.

ערן יוסף: ברגע שוועדת הכנסת תאשר אותו והוא ייצא לדרך, שר הביטחון ישלים את התקנות.

ערן יוסף: יש היום תקנות חוק טל ששר הביטחון התקין, שמתייחסות לכל שאר ההיבטים של בקשות אישורים לדחיית שירות, לשנת הכרעה וכן הלאה.

ערן יוסף: נצטרך להוסיף שם סעיף שמטפל גם בסוגיה הזו.

ערן יוסף: אבל זו פעולה מאוחרת לזה שקודם כל יהיה שירות אזרחי, שזה מה שנדרש היום מהוועדה.

איתי עצמון: אבל אתה לא יכול להעריך כרגע בדיוק איך יהיה ההליך.

ערן יוסף: אנחנו יודעים בגדול.

מלכיאל דהן: הבחורים יבואו ויבקשו לעשות שירות אזרחי.

מלכיאל דהן: הם צריכים להגיש בקשה.

מלכיאל דהן: צבא ההגנה לישראל בוחן את הבקשה הזו, אם היא תואמת את הקריטריונים שהוא קבע, הוא אומר לו 'בבקשה', מפנה אותו אליי, על מנת שאנחנו "נסדר" אותו, ואנחנו בסיום התהליך מודיעים למשרד הביטחון שזה נעשה.

משה שרוני: צבא ההגנה לישראל בוחן אם כדאי לקחת אותם או לא.

יואב ארבל: מהלשכה המשפטית במשרד הרווחה.

יואב ארבל: רציתי רק להעיר שהבסיס לתקנות האלה הן תקנות מקבילות שקיימות לגבי השירות הלאומי, כשכמובן נכנסו הרבה שינויים, לאור ההבדלים בין שני השירותים.

יואב ארבל: זה הבסיס שעליו עבדנו.

יואב ארבל: אני רוצה לציין את ההבדל הגדול בין שני השירותים.

יואב ארבל: השירות הלאומי מופעל היום באמצעות גופים מוכרים.

יואב ארבל: זאת אומרת, אלה גופים מתווכים שהם אלו שמפנים את המשרתים לשירות הלאומי, והשירות האזרחי אמור להיות מופעל ישירות על ידי משרד הרווחה.

יואב ארבל: זה ההבדל הגדול בהפעלה.

משה שרוני: אני לא מבין מה זה שייך לרווחה.

משה שרוני: אבל אני מניח שככה חשבו הפוליטיקאים.

משה שרוני: מה לרווחה ולזה?

משה שרוני: אבל ניחא.

יואב ארבל: סעיף אחד הוא סעיף ההגדרות.

יואב ארבל: הסעיף מתחיל בהגדרת האחראי.

יואב ארבל: מי ששר הרווחה הסמיך לעניין תקנות אלה, כשעניין השירות הלאומי, מי שהוסמך כאחראי זה מר כנפו, שיושב כאן לידי.

יואב ארבל: לאחראי יש כל מיני תפקידים שמפורטים פה בתקנות ונגיע אליהם בהמשך.

יואב ארבל: הגדרה שנייה מדברת על הוועדה המייעצת.

יואב ארבל: מדובר על ועדה מייעצת בין משרדית.

יואב ארבל: המבנה שלה מפורט בתקנה 10.

יואב ארבל: לגבי הגדרת מפעיל: אנחנו הכנסנו לתוך הגדרת מפעיל רשויות ציבוריות, או מוסדות ציבור שפועלים ללא כוונות רווח, כשבשלב הראשון, כמו שאני מבין, המשרד כבר בא בדברים עם מספר גופים שבשלב הראשון יפעילו את הבחורים, שזה מגן דוד אדום, מכבי אש, עיריות וכדומה.

משה שרוני: מכבי האש שמחים לקבל אותם לעבודה?

מלכיאל דהן: כן, כן, לא ממש ככבאים בשלב הראשון.

משה שרוני: אני הבנתי את זה, כי אין להם כושר גופני להיות כבאים.

מלכיאל דהן: הם יכולים להיות מוקדנים, הם יכולים להיות בכל מיני תפקידים.

רן כהן: בתקנות האלה יש איזה שהוא דיווח מעת לעת?

משה שרוני: נגיע לזה, חבר הכנסת רן כהן.

משה שרוני: צריך להיות פיקוח על זה.

יואב ארבל: אתה רוצה פירוט, או לעבור על הדברים העיקריים?

משה שרוני: תקרא.

משה שרוני: החוק מחייב.

יואב ארבל: "הגדרת מופנה לשירות.

יואב ארבל: מיועד לשירות ביטחון שחל עליו צו דחיית שירות במשך 4 שנים לפחות ומלאו לו 22 שנים" זה תנאי הסף "ואשר שר הביטחון אישר בקשתו לשרת שירות אזרחי" בתנאי סף שיש זכות בכורה לצבא שהוא זה שמחליט.

יואב ארבל: "רשות ציבורית".

יואב ארבל: יש פה הפנייה לחוק חופש המידע שמונה את מי הן הרשויות הציבוריות שרשאיות לקבל את הבחורים האלה לשירות.

יואב ארבל: סעיף 2 מדבר על מהות השירות האזרחי, כשהתנאים המרכזיים הם: "(1) הוא ייעשה בידי מופנה לשירות אצל מפעיל; (2) השירות יינתן בישראל או ביהודה והשומרון; (3) המופנה לשירות מסייע לעובדי המפעיל, אך אינו ממלא את מקומם, זולת במקרים חריגים ובאישור מנומק ובכתב של האחראי;" כשהרציונאל הוא שאנחנו לא באים להחליף עובדים, אלא לתגבר ולסייע לרשויות האלה.

יואב ארבל: לא להחליף את העובדים.

יואב ארבל: "(4) השירות בעיקרו לא נועד לביצוע עבודות ניקיון, למעט עבודות ברשות הרבים לשם שמירה על איכות הסביבה, אך אין בהוראה זו כדי למנוע שילוב המשרתים בתורנויות שנוטלים בהם חלק גם עובדי המפעיל; (5) ביצוע מטלות שעיקרן שירותי מזכירות ייכלל בשירות במקרים מיוחדים בלבד שקיימת בהם, לדעת האחראי, תועלת ציבורית; 6.

יואב ארבל: משך השירות הוא כמפורט בתקנה 3(א)(2)".

יואב ארבל: תקנה 3 מדברת על עוד הוראות לגבי המשרת, מי הוא זה שיראו אותו כמופנה לשרת בשירות אזרחי.

יואב ארבל: תקנת משנה (1) קובעת שהמשרת יקבל אמנם דמי כלכלה, שנדבר עליהם בהמשך, אבל הוא לא יקבל שכר.

יואב ארבל: לא מדובר פה על שכר עבודה.

יואב ארבל: תקנה (2) עוסקת בשתי האופציות, שני המסלולים האפשריים למשרתים, כשהמסלול הראשי יהיה מסלול מלא, שבו המשרת יידרש לשרת 40 שעות שבועיות בממוצע, במשך שנה, אבל יש גם אופציה למסלול מפוצל של 20 שעות שבועיות במשך שנתיים.

יואב ארבל: האופציה הזאת ניתנה לצורך כך שהבחורים יוכלו להישאר איפה שהם ולעשות מסלול חלקי, דבר שלדעתנו יכול לקדם את השירות האזרחי ולהביא אליו בחורים שאחרת לא יבואו אליו.

יואב ארבל: "(2) ...

יואב ארבל: במהלך תקופת השירות לא יהיה מעבר בין מסלולי השירות, אלא באישור האחראי, אשר יינתן לפי כללים שקבע האחראי באישור הוועדה המייעצת".

איתי עצמון: כאן היתה הערה שלנו שהכללים צריכים להיות מפורסמים ברשומות וכדאי אולי שתסבירו מה יהיו השיקולים למעבר בין המסלולים, מתי יתאפשר, מתי לא יתאפשר.

מלכיאל דהן: אני רוצה להוסיף שבהחלט זה ברור שאנחנו מדברים---

משה שרוני: זה יהיה תוספת.

מלכיאל דהן: זה ברור שיהיה תוספת, אבל צריך לקחת בחשבון שלפעמים המועמד עובד בזמן שהוא מתחיל את השירות ואחר כך הוא מפסיק לעבוד, או להיפך, ואז אנחנו יכולים להתאים את עצמנו.

איתי עצמון: כדאי שיהיו כללים אחידים, כדי שאנשים יידעו.

מלכיאל דהן: ברור שיהיו כללים.

יואב ארבל: "(3) תקופת השירות תהיה רצופה" והפטור משירות צבאי שבא בסעיף 6 (ג) לחוק טל יינתן רק למי שגמר את כל תקופת השירות, אלא אם כן יש חריגים.

יואב ארבל: בסעיף (ב) מתי תקופת השירות לא צריכה להיות רציפה.

יואב ארבל: זה תיקון נוסח שהוספנו פה.

יואב ארבל: סעיף (4) מדבר על כך שבשעות המיועדות לשירות לא יעבוד המופנה לשירות בעבודה המזכה בשכר ולא ילמד במסגרת לימודית כלשהי, למעט לימודי הכשרה לשירות מטעם המפעיל.

יואב ארבל: אנחנו רוצים שהמשרת יהיה אך ורק בתוך השירות.

יואב ארבל: "המקום שבו נעשה השירות אינו מקום העבודה של המופנה לשירות, או מקום לימודיו".

יואב ארבל: אנחנו רוצים הפרדה, שאם אדם במסלול החלקי לומד בבוקר ואחרי הצהריים עושה שירות אזרחי, שאלה יהיו שני מקומות שונים.

יואב ארבל: "(6) המופנה לשירות - (א) אינו מקבל מהמפעיל במישרין או בעקיפין שכר עבודה, מלגה או תשלום או תמורה אחרת בעד שירותיו.

יואב ארבל: (ב) אינו לומד אצל המפעיל; לעניין זה "מפעיל" – מפעיל שאינו רשות ציבורית, לרבות כל אחד מאלה: (1) בעל השליטה במפעיל; (2) מי שנשלט על ידי המפעיל; (3) מי שנשלט על ידי בעל השליטה במפעיל; (4) מי שמחצית, לפחות, מחברי הגוף המנהל או האסיפה הכללית שלו הם חברים בגוף המנהל או באסיפה הכללית של המפעיל".

יואב ארבל: כל זה נועד בשביל לבצר, באמת, את ההפרדה בין מקום השירות לבין מקום שבו הוא עובד או לומד.

משה שרוני: שלא יהיה ניגוד אינטרסים.

יואב ארבל: יש פה הגדרות של גוף מנהל ושליטה מחוק התקשורת.

יואב ארבל: סעיף "(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א)(3)", יהיו היעדרויות שלא ייראו כהיעדרויות שקוטעות את הרציפות וזה דברים טריוויאליים כמו 16 ימי חופשה לכל 12 חודשי שירות, היעדרות עקב מחלה על פי אישורים רפואיים, כשאנחנו הגבלנו את זה ב-30 יום.

יואב ארבל: אם מדובר על יותר מ-30 ימים יש צורך באישור של האחראי, שיינתן על פי חוות דעת רפואיות שיוגשו אליו.

איתי עצמון: מה קורה אם ייתנו חוות דעת סותרות?

איתי עצמון: על פי מה ייקבע הניכוי?

מלכיאל דהן: בעיקרון כמובן שיש לנו רופא.

מלכיאל דהן: גם בשירות הלאומי יש לנו רופא של המשרד ואיתו אנחנו מתייעצים על חוות דעת כאלה, כי קורה שהמשרת מבקש מרופא בשטח חופשה, אז נותנים לו חופשה, ואנחנו רוצים לבדוק שהחופשה הזאת תואמת באמת את המצב הרפואי שלו ולא איזה שהיא הגזמה של הרופא המטפל.

מלכיאל דהן: רופא האֶמוּן שלנו, רופא המשרד, הוא זה שקובע.

מלכיאל דהן: אם במקרה אנחנו לא נקבל את הקביעה של רופא השטח, ננמק את זה.

מלכיאל דהן: כמובן שזה פרוטוקול.

איתי עצמון: השאלה אם לא צריך לכתוב את זה, השאלה אם לא צריך לומר את זה כאן, כלומר מי בדיוק.

מלכיאל דהן: זה מובן מאליו.

מלכיאל דהן: אם זה תואָם עם הרופא המאשר, אז בוודאי שאנחנו נאשר את ההיעדרות.

מלכיאל דהן: אם הרופא לא מאשר את ההיעדרות ויגיד 'אני חושב שלא צריך 30 יום מחלה על מחלה של 3 ימי שפעת', אז נבדוק את זה.

מלכיאל דהן: נציין את זה בפרוטוקול.

יואב ארבל: הוספנו עוד אופציה בסעיף "(3) היעדרות אחרת או נוספת, לפי הוראות שנתן האחראי, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת".

יואב ארבל: יש מקרים שלא חשבנו עליהם, לא הכנסנו אותם---

מלכיאל דהן: אני רוצה לתת דוגמה.

מלכיאל דהן: למשל, מקרה שגם קורה לנו בשירות הלאומי, שיש הפסקה של שירות בגלל המפעיל.

מלכיאל דהן: לדוגמה, העמותה לא רוצה כבר להפעיל אותו, או שהגוף הזה לא מתאים להם.

מלכיאל דהן: מכל מיני סיבות הוא מפסיק לשרת באותו מקום.

מלכיאל דהן: הזמן שאנחנו צריכים כדי להעביר אותו ממקום למקום, אסור לראות אותו כהפסקת רציפות של שירות.

מלכיאל דהן: זה יכול להיות מקסימום שבועיים, משהו כזה, עד שנמצא לו מקום אחר מתאים, שבו הוא ישרת.

מלכיאל דהן: את התקופה הזו אנחנו יכולים להגדיר כתקופה של חופשה מאולצת.

איתי עצמון: אולי כדאי דווקא את זה להכניס, זה לא בשליטת המופנה לשירות, אלא---

מלכיאל דהן: זה נכון, אבל זה נותן לאחראי את הגמישות שהוא יכול להתאים את ה---

איתי עצמון: כן, אבל אם זה לא בשליטת המופנה לשירות, אז אולי כדאי להכניס לנוסח שזה לא ייחשב כהיעדרות.

מלכיאל דהן: זה מה שכתוב, "היעדרות אחרת או נוספת"---

איתי עצמון: לא, כתוב 'היעדרות אחרת או נוספת לפי הוראות', לא כתוב---

מלכיאל דהן: 'לפי הוראות שנתן האחראי', כן.

איתי עצמון: אני חושב שכדאי להכניס.

יואב ארבל: אני חושב שאפשר להשאיר פה את שיקול הדעת לאחראי.

משה שרוני: אתם נותנים יותר מדי חופש למפעיל.

מלכיאל דהן: לא למפעיל, לאחראי.

מלכיאל דהן: האחראי הוא זה שצריך לקבוע אם ההיעדרות הזו מוצדקת או לא מוצדקת.

משה שרוני: מה קנה המידה?

מלכיאל דהן: היעדרות שנגרמה מהעברה בין גופים מפעילים.

מלכיאל דהן: אנחנו נוסיף את זה.

איתי עצמון: השאלה אם אֶבֶל ונישואין אתה רוצה להכניס ב'שאינה בשליטת המפעיל' או בנוסף.

משה שרוני: אבל זה משהו אחר.

משה שרוני: כולם יודעים מה זה אֶבֶל

מלכיאל דהן: שלא בשליטתו – נוסיף את זה.

יואב ארבל: בתקנת משנה (ג) אנחנו בכל זאת הגבלנו שלמרות מה שאמרו בתקנה (ב) סך כל תקופות ההיעדרות שיאושרו למופנה לשירות לא יעלו על 60 ימים בשנה.

יואב ארבל: רצינו שיהיה איזה גג לעניין הזה.

יואב ארבל: "(ד) בתום תקופת השירות ינפיק האחראי למופנה לשירות אישור על תקופת השירות ששירת, ואולם אם המופנה לשירות לא השלים את תקופת השירות, יצוין באישור במפורש שהשירות לא הושלם ואינו נחשב לשירות אזרחי לצורך סעיף 6(ג) לחוק".

יואב ארבל: צריך לזכור, סעיף 6(ג) לחוק פוטר אותו משירות צבאי.

יואב ארבל: מכאן החשיבות.

יואב ארבל: סעיף 4 עוסק במשמעת.

יואב ארבל: "(א) מופנה לשירות יתייצב אצל המפעיל במועד שיקבע האחראי, או מי שהוא הסמיך לכך" לצורך תחילת שירותו, זה תוספת שלכם שמקובלת עלינו, אין לנו בעיה.

יואב ארבל: "(ב) מופנה לשירות יהיה כפוף בכל תקופת השירות להוראות האחראי, או מי שהוא הסמיך לכך, בכל הקשור לביצוע השירות".

איתי עצמון: האחראי הוא כמה מדרגות מעל המפעיל שמפעיל את אותו מקום שבו עובד המופנה לשירות, באילו מקרים בדיוק מדובר?

יואב ארבל: האחראי יקבל את הדיווחים מהמפעילים והוא יידע אם יש בעיות, אם יש צורך בהפעלת---

מלכיאל דהן: הוא לא מופיע לשירות, הוא עושה כל מיני בעיות לא תואמות את מה שהמפעיל מבקש.

מלכיאל דהן: יש כל מיני סיבות שהמפעיל יתלונן, או שהוא יבקש להטיל סמכות.

מלכיאל דהן: אנחנו נטיל אותה.

מלכיאל דהן: אנחנו דורשים מהגוף המפעיל שימנה אדם אחראי להפעלת המשרתים.

מלכיאל דהן: למשל אם במגן דוד אדום היו 20 או 30 בחורים, אז יהיה עובד, או מישהו מטעם סגן המנהל הכללי לענייני כח אדם, או מישהו שהוא הסמכות שאליו כל המשרתים חייבים את הדיווח.

מלכיאל דהן: מטעם המפעיל.

ראובן גל: אני שואל על משהו שמקביל לרכזות של הגופים המוכרים.

מלכיאל דהן: היות ואין לנו גוף מוכר, אז המפעיל נדרש.

מלכיאל דהן: אנחנו דורשים מהמפעיל.

מלכיאל דהן: אנחנו משלמים את רוב העלות של אחזקת המשרת, אז אנחנו דורשים מהמפעיל לממן גם את האחריות של הריכוז של הקבוצה שתעבוד אצלו.

מלכיאל דהן: : מה אתם משלמים?

מלכיאל דהן: תיכף נגיע לזה.

מלכיאל דהן: אנחנו משלמים למשרת את דמי הכלכלה שתיכף נדבר עליהם.

מלכיאל דהן: הגוף המפעיל שבו משרת המשרת צריך לשלם את הביטוחים, את הנסיעות ואת הריכוז.

מלכיאל דהן: זאת אומרת, את האחריות התפעולית.

מלכיאל דהן: נוכחות, דיווחים, כל מה שקשור למשמעת.

ראובן גל: האם לא נכון יהיה לציין שלנושאים מסוימים לפחות מופנה השירות יהיה כפוף למפקח ולא למפעיל?

ראובן גל: אני פשוט חושב על מצב שבו המפעיל הוא הרי---

מלכיאל דהן: דר' ראובן גל הוא הפרויקטור של נושא השירות הלאומי והאזרחי של הממשלה.

משה שרוני: אתם רואים כמה עבודה נתן לנו מר בן גוריון זכרונו לברכה, כשהוא החליט אז עם 300 אנשים?

משה שרוני: אתם תופסים את זה, או לא? : אם אתה הזכרת את בן גוריון, אז אני רוצה לומר דבר אחד.

משה שרוני: שני דברים.

משה שרוני: אם בן גוריון הבין אז, כשזה לא היה 300---

משה שרוני: 300 מדויק, אני מביא לך את הפרוטוקול.

משה שרוני: : בקום המדינה כל חייל היה שווה זהב.

משה שרוני: המצב היה של קומץ אזרחים נגד עשרות מיליוני ערבים.

משה שרוני: הייתי כאן, אל תספר לי את זה.

משה שרוני: : היה צבא קטן ומתוחכם, אז לא ידעו את הפזמון הזה, ובכל זאת מר בן גוריון ולדורותיו, שמעון פרס וכל שרי הביטחון, ידעו שצריך להשאיר את הפינה הזאת, כמו שיש שמורת הטבע ששומרים, אסור לנגוע, מקום היסטורי, לא נגעו בזה.

משה שרוני: אני רוצה להגיד לך, אם לא היה הרב מימון, מר בן גוריון לא היה מחליט על זה, שתדע.

משה שרוני: אני מודיע לך.

משה שרוני: : היום משחקת יותר הטכנולוגיה, לא כל חייל הוא המשמעותי, היום אנחנו במצב ש-30% ויותר מהאזרחים לא משרתים, לא רק הדתיים, ועם זאת הכירו אז, אז בטח שהיום כשזה מצב אחר.

משה שרוני: ועוד דבר מעניין, עוד לא הגיע ראש מטה כללי, או איש ביטחון, או איש צבא, ואמר 'המצב בצבא הוא כל כך צר, כל כך דחוק, חייבים לקחת את בחורי הישיבה'.

משה שרוני: מי שמדבר על זה, זה רק קומץ נגיד 'שמאלנים' שרוצים לנגח שעושים מזה דבר פוליטי.

משה שרוני: השמאלנים נעלמו כבר, מה אתה רוצה?

משה שרוני: : הלוואי.

משה שרוני: אולי אתה תעלים אותם, אבל בינתיים הם פה.

משה שרוני: מה אני אומר?

משה שרוני: עוד לא קם איש צבא, אפילו ראש מטה כללי שעזב את הצבא.

משה שרוני: נגיד שבצבא הוא לא רוצה להתבטא בעניינים פוליטיים, אבל כשהוא יוצא, יגיד 'רבותיי, זה עוול משווע, חייבים לקחת את בחורי הישיבה'.

משה שרוני: אני רוצה להגיד לכם דבר אחד, אני הייתי בישיבה, אני מכיר, יש מזל אחד לכל אלה שמקטרגים, שלא באים אנשי הישיבות להגיד 'רבותיי, קחו את הבחורים, קחו אותם', אני אומר שאם הם היו אומרים 'קחו אותם', הם היו שם שבועיים, הייתם אומרים 'לכו מהר הביתה'.

משה שרוני: בבוקר הוא מחפש מקווה, אוכל, והיה מתחיל אחר הצהריים, הם היו נטל.

משה שרוני: היו משוועים לשלוח אותם.

משה שרוני: אני רוצה להגיד עוד נקודה על מה שמדברים כאן, על השירות האזרחי.

משה שרוני: אני חושב שמי שמכיר את האלמנט החרדי, בלי מפעיל, בלי מפקח, בלי מופנה לשירות, ייקח את דפי זהב של בני ברק, יש כאן בלי מפעיל, בלי מופעל, אלפי עמותות.

משה שרוני: אין בית שאין בו שירות אזרחי התנדבותי, גמילות חסדים.

משה שרוני: אין בעולם.

משה שרוני: אני מתפלל בבית הכנסת, אני לא יודע אם יש אחד שהוא לא מתנדב, בלי לקחת לשכת גיוס והכול.

משה שרוני: כל אחד אצלנו מתנדב.

משה שרוני: לכן אני אומר שלמעשה אצלנו אין אדם שהוא לא מתנדב, זה חדור.

משה שרוני: עולם חסד ייבנה, זה אחד הדברים שהאומה הישראלית עומדת עליהם.

משה שרוני: לכן אני אומר---

משה שרוני: ההבדל הוא שזה גמילות חסדים ומתנדבים, אבל יש חלק גדול שמתנדבים ונהרגים ונפצעים.

משה שרוני: הבנת מה ההבדל?

איתי עצמון: בכל זאת , אני רוצה להקשות.

איתי עצמון: לא ברור לי בדיוק איך מופנה לשירות יהיה כפוף להוראות האחראי, מכיוון שלאחר מכן יש כאן סנקציה על מי שלא ממלא את ההוראות האלה, שתקופת השירות לא תיחשב לו החל מהיום הראשון, לפי מה שהצעתם.

איתי עצמון: איך בדיוק זה יתבצע?

מלכיאל דהן: אם המפעיל יפנה ויתלונן על המשרת וידווח שהוא לא מופיע, או שהוא מופיע ב-10:00 במקום ב-8:00---

משה שרוני: לא 'אם יפנה', המפעיל חייב.

מלכיאל דהן: ברור.

מלכיאל דהן: אבל אני לא יכול לכפות עליו, אנחנו נבדוק את זה, אבל אנחנו לא יכולים להיות כל הזמן בשטח, אנחנו רק נקבל את הפניות של המפעיל.

מלכיאל דהן: המפעיל יבוא ויגיד לנו 'המשרת מתנהג בצורה כזו וכזו', אנחנו נראה אם ההתנהגות הזאת נוגדת את המינימום של השירות שנדרש ממנו, אנחנו נקבע שזה לא שירות.

יואב ארבל: דיברנו על זה שאולי נכניס גם את המפעיל.

יואב ארבל: שהמופנה לשירות יהיה גם כפוף להוראות של המפעיל, בנוסף לאחראי.

משה שרוני: המחלקה המשפטית הגיעה.

שי סומך: גם בשירות לאומי לא צריך כפיפות למפעיל, זה ברור שיש איזה שהיא כפיפות, אבל לא צריכה להיות שום משמעות משפטית, זה ביחסים הרגילים בין המפעיל לבין המשרת.

שי סומך: כאן השאלה היא האם השירות נחשב כשירות אזרחי, ומה שחשוב בעניין הזה הן ההוראות של האחראי ולא ההוראות של המפעיל.

משה שרוני: אבל שירות אזרחי באחריות מדינת ישראל.

שי סומך: נכון, נכון.

שי סומך: והאחראי מייצג אותה, מסכים.

יואב ארבל: סעיף "(ג) מי שלא מילא אחר התנאים המפורטים בתקנות משנה (א) ו-(ב), בתקנה 3(א), כולם או חלקם".

יואב ארבל: פה קיבלנו את ההערה שלכם.

משה שרוני: מחקתם מה שביקשנו.

יואב ארבל: כן, קיבלנו את ההערה שלכם וייכתב "רשאי האחראי להחליט כי אותו אדם לא ייחשב כמשרת בשירות האזרחי", שתהיה פה אמירה פוזיטיבית, "ובלבד שתהיה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו".

משה שרוני: מאה אחוז.

יואב ארבל: סעיף 5 מדבר על תקופת השירות האזרחי ותנאיה.

יואב ארבל: "(א) שירות של מופנה לשירות יתחיל במועד התייצבותו בפועל אצל המפעיל, לפי הפניית האחראי ובהתאם להוראותיו".

יואב ארבל: הוא יקבל יום ומקום ויצטרך להתייצב שם.

יואב ארבל: סעיף (ב) נותן לנו 90 ימים לשבץ כל מופנה שמגיע אלינו ממשרד הביטחון.

יואב ארבל: סעיף (ג) מדבר על "לא שובץ המופנה לשירות אצל מפעיל בתוך 90 ימים, כאמור בתקנת משנה (א), יודיע על כך האחראי לשר הביטחון" שהוא צריך לקבל החלטה "ויפרט את הסיבות לכך".

משה שרוני: לשר הביטחון ישירות?

יואב ארבל: למי שהוא ימנה.

יואב ארבל: אני מעריך ששר הביטחון ימנה לצורך כך מישהו.

יואב ארבל: סעיף (ד) "מפעיל ימסור למופנה לשירות, לפני תחילת שירותו, הודעה בכתב שבין היתר יפורטו בה מקום השירות, תיאור התפקיד ומסגרתו ועיקר תנאי השירות".

יואב ארבל: אנחנו רוצים שהמשרת יידע בדיוק מה זכויותיו, מה מצופה ממנו ומה הוא צריך לעשות.

מרינה סולודקין: קודם כל אני מברכת את מה שאני רואה וחושבת שזה מאוד מאוד הגיוני.

מרינה סולודקין: דבר שני, אני גם מברכת את האיש היקר, שנתן מכות לנטורי קרתא ובצדק נתן מכות אלה.

מרינה סולודקין: דבר שלישי, אני חושבת שזו הצלה לעדה החרדית, בגלל שאי אפשר לחיות במדינתנו כשבנות משרתות ולבחורי ישיבות אין שירות אזרחי.

מרינה סולודקין: אני חושבת שזה רק צדק חברתי.

מרינה סולודקין: זה מאוד חשוב, צריכים בחוכמה להפעיל את כל המערכת וייצא טוב מזה.

משה שרוני: חברת הכנסת סולודקין, אל תדברי על נטורי קרתא, הם מהאזור שלי, אני מבקש לא לדבר עליהם.

יואב ארבל: סעיף 6 עוסק בתשלומים למשרתים.

יואב ארבל: אני רוצה לציין רק שלגבי הנושא הזה, הממשלה הקימה ועדה בין משרדית שישבה וחיברה דוח והמסקנות של הדוח נמצאות פה בתוך התקנות.

יואב ארבל: "(א) משרת בשירות אזרחי זכאי במהלך שירותו לקבל תשלומים".

יואב ארבל: סעיף (1) עוסק בדמי כלכלה חודשיים לפי מצבו המשפחתי.

יואב ארבל: יש פה טבלה בתוספת עם הסכומים.

יואב ארבל: ובנוסף יקבל המשרת "הוצאות נסיעה לפי מחיר כרטיס מנוי חודשי מוזל".

יואב ארבל: הוא מקבל את הוצאות הנסיעה.

יואב ארבל: תקנה (ב) מדברת על ההצמדה.

יואב ארבל: אני לא צריך להקריא אותה.

איתי עצמון: אולי כדאי שמישהו יסביר בקצרה את השיקולים שעמדו לנגד הוועדה שקבעה את התשלומים.

יואב ארבל: נמצא פה אבי ליכט ממשרד המשפטים, שישב בוועדה.

אבי ליכט: הוועדה הזאת, כמו שיואב ארבל אמר, התכנסה על פי החלטת ממשלה, לאחר שהיו מחלוקות בין משרדיות לגבי כמה כסף יקבל המשרת בשירות האזרחי.

אבי ליכט: שלחתי את הדוח ליועץ המשפטי של הוועדה, אני לא רוצה להרחיב, אני רק אגיד את השיקולים העיקריים.

משה שרוני: משרד האוצר הסכים להכול?

אבי ליכט: בטח, כל מה שכתוב שם, על דעת משרד האוצר.

אבי ליכט: הכריחו אותם, אבל הם הסכימו.

אבי ליכט: מה שרצינו לעשות זה: מצד אחד לשמור על איזה שהוא היבט ערכִּי שהתשלום שיקבל המשרת יהיה נמוך מהמשכורת שמקבל חייל, ומצד שני רצינו גם ליצור תמריץ ליציאה לעבודה.

אבי ליכט: כלומר אם היינו קובעים משכורת נמוכה, או תשלום נמוך, אף אחד לא היה יוצא מהישיבה והולך לשירות אזרחי.

אבי ליכט: בכל זאת מדובר באנשים שרובם בעלי משפחות ואנחנו צריכים, איכשהו, לתת להם דמי קיום מינימליים שייצרו תמריץ ויאפשרו להם לחיות בשנה שהם עובדים בשירות האזרחי.

אבי ליכט: המודל שבנינו מבוסס למעשה על תשלומי הבטחת הכנסה, לפי חוק הביטוח הלאומי, בלי מבחני הכנסה שקבועים בחוק.

אבי ליכט: הטבלה הזאת מצורפת לכם בתור תוספת.

אבי ליכט: הרעיון הוא שרווק יקבל 550 שקלים לחודש.

אבי ליכט: מדובר בתשלום שדומה מאוד למה שמקבלת בת שירות לאומי.

אבי ליכט: כלומר, הרווק מאוד דומה לבת שירות לאומי.

אבי ליכט: אין טעם להבחין ביניהם, ולכן נתנו להם 550 שקלים.

משה שרוני: אבל לבת יש יותר הוצאות מאשר לבן.

אבי ליכט: אני לא יודע, אני מכיר בנים עם הרבה הוצאות.

אבי ליכט: הקפיצה הגדולה היא ברמה של נשוי.

אבי ליכט: נשוי יקבל 1,500 שקלים, כי בכל זאת הוא צריך להחזיק משפחה.

אבי ליכט: נשוי 1, 1,900 שקלים ונשוי 2, 2,100.

אבי ליכט: זה קצת פחות מדמי הבטחת הכנסה, אבל אנחנו מניחים שמכיוון שמדובר בזוגות נשואים, אז האישה עובדת ולכן כתוצאה מזה יהיה להם סל שיאפשר להם לחיות במשך השנה או השנתיים של השירות האזרחי.

משה שרוני: בדרך כלל, עד כמה שאני יודע, האישה עובדת והבעל לומד תורה.

אבי ליכט: נכון, זה מה שאנחנו רוצים לשנות.

אבי ליכט: התשלומים האלה מיועדים שהם לא יעשו את זה.

איתי עצמון: מתנדבים בשירות לאומי מקבלים גם כיסוי ביטוחי מכוח הסדר.

אבי ליכט: זה לא מופיע בחוק.

איתי עצמון: זה לא מופיע בחוק, אבל זה ייקבע גם לגבי המועמדים לשירות אזרחי?

משה שרוני: חייבים להיות מבוטחים.

מלכיאל דהן: הם מבוטחים בשני כיוונים.

מלכיאל דהן: יש להם את הביטוח הלאומי שמכסה.

מלכיאל דהן: בשירות הלאומי הם מתנדבים וגם פה נתקן את החוק שזה יכלול את אותם קריטריונים.

איתי עצמון: מתי תגיע הצעת החוק של השוואת ה---?

יואב ארבל: אם אנחנו נראה שהדברים האלה מתקדמים, אנחנו נקדם את הנושא.

מלכיאל דהן: ויש גם ביטוח רפואי שאנחנו משלמים.

מלכיאל דהן: פה המפעיל יצטרך לשלם.

מלכיאל דהן: בשירות הלאומי אנחנו משלמים לגופים המוכרים והם משלמים את הביטוח הרפואי, המינימום של הביטוח הרפואי.

מלכיאל דהן: המפעיל צריך לשלם נסיעות, ביטוחים וריכוז.

יואב ארבל: סעיף 7 מדבר על הפיקוח.

יואב ארבל: האחראי ימנה מפקחים, "המפקח יפעל לפי הוראות האחראי ובמסגרת סמכויות הפיקוח".

יואב ארבל: זו בעצם הזרוע הארוכה של האחראי שאמורים לדווח לו מהשטח איפה הדברים עומדים.

יואב ארבל: סעיף 8 "דיווח ומסירת ידיעות.

יואב ארבל: (א) מפעיל ימסור לאחראי בהודעה בכתב, לפני תחילת שירותו של המופנה לשירות, את ימי השבוע והשעות בכל יום כאמור שבהם ישרת המופנה לשירות בשירות אזרחי, ואולם הוא רשאי בכל עת לשנות את הימים והשעות כאמור, ובלבד שיודיע על כך בכתב ומראש לאחראי".

יואב ארבל: זה סעיף שהיה חשוב לנו, לאור העובדה שיש מסלול מפוצל שבן אדם נמצא רק בחצי משרה.

יואב ארבל: אנחנו רוצים לדעת באיזה שעות הוא צריך להיות, שאם המפקח בא, הוא יודע שבשעות האלה הוא אמור להיות שם.

יואב ארבל: "(ב) מפעיל או מופנה לשירות יגיש לאחראי או למפקח, לפי דרישתו, דיווח על פעולותיו, לפי תקנות אלה, וכל מידע הקשור בביצוען".

יואב ארבל: "(ג) נודע למפעיל שתנאי מן המנויים בתקנה3(א) חדל להתקיים במופנה לשירות, או שאין הוא מציית להוראות המפעיל, יודיע על כך מיד לאחראי".

יואב ארבל: זה מה שדיברנו מקודם, שהמפעילים מחויבים לדווח לאחראי אם הבחור לא מגיע, או שהבחור לא מבצע את העבודה שלו.

יואב ארבל: סעיף 9 עוסק בהסכמים שהמשרד אמור לחתום עם המפעילים.

יואב ארבל: "(א) הסכם בין מפעיל לבין משרד הרווחה בדבר שיבוץ מופנים לשירות יכלול, בין היתר, פירוט של מקומות השירות, תנאי השירות, תיאור התפקידים שבהם יופעלו המופנים לשירות, וכן התחייבות המפעיל כלפי האחראי, למסור לו או למפקח מטעמו, כל מידע הדרוש לשם פיקוח על קיום הוראות תקנות אלה".

יואב ארבל: "(ב) ראה האחראי כי השירות בגוף מפעיל איננו שירות אזרחי, או כי סיבות אחרות מצדיקות להימנע מאישור שירות אזרחי אצל המפעיל, יורה על הפסקת השירות של המופנה לשירות אצל המפעיל, או על הפסקת שיבוץ אצלו של מופנים לשירות נוספים" והכול מטעמים שיירשמו, כמו שביקשתם ומקובל עלינו.

איתי עצמון: יש איזה שהיא כוונה לכלול בהסכמים האלה התחייבות מצד המפעילים לעמוד לביקורת של מבקר המדינה?

איתי עצמון: יש לכם רצון לברר את הנושא הזה עם משרד מבקר המדינה?

יואב ארבל: דיברנו על זה אתמול, אנחנו נעשה את הבדיקה מול משרד מבקר המדינה.

משה שרוני: מה שאני מבקש, תגיעו בדברים עם מבקר המדינה בנושא הזה.

יואב ארבל: אוקיי.

ליאת כהנים: אני מהמועצה לביטחון לאומי, ממשרד ראש הממשלה.

ליאת כהנים: אני מלווה, ביחד עם ראובן גל, בכל ההיבטים המשפטיים את ההקמה.

ליאת כהנים: רציתי לשאול בקשר לסעיף 8(ב).

ליאת כהנים: הדיווח הוא לפי דרישה.

ליאת כהנים: רציתי לדעת, מכיוון שלא הייתי בדיונים, למה הדיווח הוא לפי דרישה.

ליאת כהנים: מה עומד מאחורי זה?

ליאת כהנים: האם לא כדאי לקבוע דיווח יותר קבוע, האם כדאי להשאיר את זה כמו שכתוב בתקנות?

משה שרוני: היות שלא היית בדיונים בנושא הזה, אנחנו ביקשנו להוסיף את הנושא הזה.

ליאת כהנים: אוקיי.

יואב ארבל: סעיף 10 עוסק בוועדה המייעצת.

יואב ארבל: אנחנו רוצים להקים ועדה מייעצת, כמו שקיימת בשירות הלאומי, עם נציגי המשרדים הרלוונטיים.

יואב ארבל: לגבי סעיף (3) אנחנו מקבלים את ההערה שראש הממשלה ימנה נציג מבין עובדי משרדו.

יואב ארבל: לגבי (4) הוספנו נציג ציבור, כשהמחשבה היתה שיהיה נציג לציבור החרדי בתוך הוועדה המייעצת, שהם בעצם הלקוחות של השירות האזרחי.

משה שרוני: אני רוצה שיהיה כתוב 'נציג ציבור'.

משה שרוני: נקודה.

יואב ארבל: זו ההצעה המקורית שלנו, כשהמחשבה היא---

משה שרוני: המחשבה שלנו, של הוועדה, שיהיה נציג ציבור.

מרינה סולודקין: אני חושבת שהם צודקים.

מרינה סולודקין: נציג של הציבור שהם הלקוחות.

מרינה סולודקין: יש בזה היגיון.

מרינה סולודקין: אתה יודע, אם אנחנו רוצים שכל העסק יעבוד, הם צריכים להיות בפנים.

משה שרוני: איזה מזל יש לך שחבר הכנסת רן כהן איננו כאן, כי הוא היה אומר מיד שהוא רוצה נציג של מרצ, הבנת?

מרינה סולודקין: נציג של הציבור החרדי, אני חושבת שזה נכון.

משה שרוני: בסדר.

מלכיאל דהן: אנחנו כתבנו 'נציג ציבור' לפי ההצעה שלכם 'מייצג את המופנים לשירות האזרחי'.

משה שרוני: כן.

יואב ארבל: סעיף 10 (ב) מדבר על התפקידים של הוועדה המייעצת.

יואב ארבל: יש כמה תפקידים שמופיעים בתקנות, אבל בנוסף להם "היא תייעץ לאחראי בכל עניין אחר בתקנות אלה שיבקש להיוועץ בה".

יואב ארבל: "(ג) הוועדה המייעצת תקבע לעצמה את סדרי עבודתה", זאת אומרת, את הנהלים הפנימיים לעבודה שלה.

יואב ארבל: סעיף 11 עוסק בפרסום.

יואב ארבל: "(א) אחת לשנה לפחות יפרסם האחראי הודעה לציבור בדבר האפשרות שמפעיל יתקשר למשרד הרווחה לפי תקנות אלה".

יואב ארבל: הוא מודיע למי שמעוניין לקבל בחורים בשירות האזרחי שקיימת האפשרות.

יואב ארבל: סעיף (ב) מדבר על כך שכמו בשירות הלאומי, פעם בשנה תפורסם רשימה של כל המפעילים שקיבלו בחורים בשירות האזרחי.

איתי עצמון: מה התחילה של התקנות?

יואב ארבל: 30 יום ממועד פרסומה, מבחינתנו זה יספיק לנו.

משה שרוני: 30 ימים.

משה שרוני: יש הערות?

משה שרוני: יש אנשים שרוצים עוד להתבטא?

ראובן גל: אדוני היושב ראש, כמו שהוזכר קודם, אני עומד בראש המנהלת ההקמה של השירות האזרחי ומה שאנחנו דנים בו היום הוא רק מקדמי, עוד לפני שתקום המנהלת.

ראובן גל: אני רוצה להדגיש את החשיבות והדחיפות של העניין.

ראובן גל: אנחנו מדברים על חוק שחוקק ב-2002.

ראובן גל: במשך שלוש שנים לא נעשה בו דבר, ב-2005 הממשלה נתנה תזכורת לעצמה ולמחוקק על אי ביצוע החוק ועכשיו, כשש שנים אחרי ביצוע החוק, נדמה לי שהגיע הזמן שאנחנו נממש אותו הלכה למעשה.

ראובן גל: למעשה כרגע יש את כל הכלים וכל המנגנונים כדי לקיים את זה, וכל מה שצריך זה את ההחלטה של הוועדה המכובדת הזו שתסיים את העניין.

משה שרוני: אנחנו עשינו מאמצים כדי להביא את זה, כדי לגמור את זה, כדי לא לחכות עוד 4 שנים.

ראובן גל: אז אני מברך על זה.

מרינה סולודקין: אז נצביע.

משה שרוני: את בעד?

משה שרוני: אני ידעתי.

משה שרוני: אני מודה לכולכם.