ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 369, 2007-03-13 10:15

יעקב ליצמן: אני שואל: האם הכוונה היא למי שהשתחרר ב- 2006 או - -

אלכס מילר: כן, בטח.

אלכס מילר: מי שמשתחרר ב- 2006, שלוש שנים יש לו את ההטבה.

שגית אפיק: אז זה הנוסח.

שגית אפיק: זה בדיוק הנוסח.

שגית אפיק: אתה ביקשת בהתחלה שזה יהיה ל- 4 שנים ולא ל- 3, אבל זה יוצא שלוש במקום שנתיים שיש היום.

שגית אפיק: זה הסיכום.

יעקב ליצמן: אנחנו שינינו - -

שגית אפיק: לא שיניתם ל-4.

שגית אפיק: אמרתם שבקריאה השניה והשלישית תתלבטו אם לשנות את זה ל-4.

אלכס מילר: אני חושב שהעלות התקציבית לא תהיה כל כך גדולה אם זה גם יתחיל מ- 2005.

בועז סופר: נעשה דיון אחרי הקריאה הטרומית.

בועז סופר: הסיכום היה שהתחולה לא תהיה מ- 1 לינואר, 2007 למי שהשתחרר מ - -אלא ניקח שנה אחורה.

בועז סופר: לכן אמרנו שאין שום בעיה.

בועז סופר: ההסכמה – as is.

ראובן ריבלין: יש לי שאלה: אם נגביל את הרטרואקטיביות לאותם חיילים ששירתו שירות קרבי, האם אתם תסכימו?

בועז סופר: לא.

בועז סופר: אנחנו לא יודעים לעשות את האבחנה.

יעקב ליצמן: לא הבנתי את השאלה.

ראובן ריבלין: יש 10% מהיחידות הקרביות שנמצאים בפעילות שהיא פעילות תעסוקתית - אני רוצה שחיילים לוחמים יקבלו יותר.

יעקב ליצמן: אז הוא אומר שהוא לא יכול לעשות את האבחנה הזו.

בועז סופר: אבל אני מזכיר שבסעיף 11 לפקודת מס הכנסה קיימת הטבה לחיילים שנמצאים - - באזורים קשים.

ראובן ריבלין: הואיל ואני יודע היות והייתי כאן

ראובן ריבלין: כאשר קבענו את ההגדרה של אזורים קשים - אני מבקש לשאול האם אני יכול לקבוע, החוק יהיה כתוב כפי שהוא, ואילו לגבי חיילים המשרתים באזורים קשים, יחול החוק מה- 1 לינואר, 2005.

ראובן ריבלין: מה קרה?

ראובן ריבלין: יש לנו כבר הגדרה בחוק.

אלכס מילר: אבל אם אתה מחיל על הקרביים למה לא על - - כמה זה כבר הבדל?

אלכס מילר: אנשים בקושי מגיעים לסף המס בכלל.

בועז סופר: אני מבקש ממך – לא ניכנס לזה.

אלכס מילר: הרציונל שלי היה בכך שאותו חיל משוחרר שעדיין נמצא במסגרת של הטבת מס, שימשיך לקבל אותה גם עוד שנה נוספת.

אלכס מילר: ומה זה אומר?

אלכס מילר: שאם היום החוק קובע, לפי מה שכתוב – אז כל מי שקיבל שנתיים, רק מי שהשתחרר ב- 2006 יקבל, אבל מי שיקבל ב- 2005 לא יקבל, אבל היום הוא עדיין מקבל כי הוא עדיין במסגרת של שנתיים.

יעקב ליצמן: אני מבין, אבל השאלה היא כמה אפשר לחזור אחורה?

שגית אפיק: אין פה בעיה לחזור אחורה.

שגית אפיק: השאלה היא של עלות.

קריאה: הדלתא היא בשוליים.

בועז סופר: כל דבר זה בשוליים.

בועז סופר: אומרים ככה: נעלה משנתיים לשלוש – זה בשוליים, זה רק 40מיליון שקל.

בועז סופר: בואו נעשה את זה רטרואקטיבית, מ-2006 ולא מ- 2007, זה גם בשוליים.

בועז סופר: אני מסכים שזה כבר הופך להיות בשוליים שבשוליים, אבל - -

אלכס מילר: אני אשאל אותך שאלה: אני לא מדבר על אלה שסיימו לקבל כבר את ההטבה.

אלכס מילר: אני מדבר על אלה שמקבלים, שימשיכו לקבל.

שגית אפיק: אז זה אלה של 2005.

אלכס מילר: אלה של 2005.

אלכס מילר: אנחנו היום ב- 13 למרץ.

אלכס מילר: כל מי שמשתחרר לאחר שהחוק יעבור – מאותו יום שזה עובר את הקריאה השניה והשלישית במליאה, מי שהשתחרר מאותו תאריך - - ב-2005 ועדיין זכאי - -

יעקב ליצמן: תן לי קודם כל לראות בין חברי הכנסת מה הם חושבים, ואחר כך נלחץ עליו.

ראובן ריבלין: קודם כל צריך לומר לזכותם של אנשי האוצר שהם באו וסיכמו לגבי קריאה ראשונה את הסכמתם לנוסח.

ראובן ריבלין: גם אמרנו להם, וזה רשום בפרוטוקול, שבין שניה לשלישית נחזור ונדון בעניין הזה.

ראובן ריבלין: צריך לומר שהאוצר בא ואמר בצורה מפורשת – אני מסכים לחוק כמו שהוא, ואנחנו צריכים לקחת את זה בחשבון, כי ייתכן שאם היינו אומרים –2005 קודם אז זה היה - -יחד עם זאת, הנושא עדיין פתוח .

ראובן ריבלין: אני חושב שיש היגיון רב לחזור לדיון שערכנו בקריאה הראשונה מתוך רצון לשכנע את האוצר שכל אותם חיילים אשר השתחררו ומלאו חובתם ועדיין נמצאים בתקופת השנתיים, שהיתה עד - - של חוק זה, לאפשר להם בכל זאת לזכות,ולא להפחית אותם מחיילים אחרים שמשתחררים עכשיו.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, כל מי שנמצא בתקופת הזכאות ועדיין לא קיבל את זכאותו, יכול לקבל את אותן זכויות שאנחנו קובעים אותן היום.

ראובן ריבלין: יש בזה הגיון רב ואין בזה קושי גדול.

יעקב ליצמן: בישיבה הקודמת בועז סופר הודיע לוועדה שההערכה שלו על עלות החוק הזה היא 40 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: ממנהל הכנסות המדינה אומרים שעלות החוק הזו היא 30 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אז אני מציע שאת ה- 10 מיליון שקל אנחנו ניקח ל-2005.

יעקב ליצמן: לכן אנחנו נציע 2005, היות שהוא הרוויח 10 מיליון שקל - -

בועז סופר: אם אתם רוצים - - אני מבקש לדחות ולבדוק את העלות התקציבית.

בועז סופר: אני עומד על דעתי שזה 40 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: כמה זמן אתה צריך כדי לבדוק?

בועז סופר: כמה שאתם רוצים.

בועז סופר: אני אבדוק את העלות ואחזור.

ראובן ריבלין: אני רוצה לסיים את דבריי: קודם כל אני רוצה לשכנע אותך .

ראובן ריבלין: אם לא נשכנע אותך, יכול להיות שאני אשתכנע שאנחנו לא צריכים לחרוג מאותה הבנה שהיתה בינינו, אם כי אישרנו את זה - -אני רוצה לשאול אותך – היום יהיו שני חיילים שישתחררו מצה"ל, ושהם יהיו זכאים לקבל -אחד מהם השתחרר עד 2005 ואחד מהם השתחרר בין מרץ 2005 לינואר 2006.

ראובן ריבלין: והם ימצאו באותו מצב שבו הם הולכים לבקש את זכאותם.

ראובן ריבלין: כל אחד – ההערכה שלו תהיה אחרת.

ראובן ריבלין: מדוע שלא תסכימו שזה יחול על כל מי שנמצא עדיין במסגרת שהחוק הזה מאפשר לו לקבל את נקודת הזיכוי.

בועז סופר: אבל הטענה שלך היא רלבנטית גם בין 2004 ל-2005.

בועז סופר: גם אדם שהשתחרר בסוף 2004, לכאורה - היום זה על הגבול.

ראובן ריבלין: כמה אנשים כאלה נשארו כבר?

בועז סופר: אני לא אומר כמה נשארו או לא.

בועז סופר: חבר הכנסת מילר אומר – הצעתי ב-2006, ולכאורה, אם זה היה מתקבל אז, אז - - עוד שנה.

בועז סופר: אין פה מעבר לעלות.

בועז סופר: הרי מרגע שהוסדר והחוק נקבע - -

יעקב ליצמן: כמה זמן אתה צריך בשביל לבדוק?

יעקב ליצמן: תגיד את האמת.

ראובן ריבלין: בסך הכל אנחנו עושים פה דבר שהוא - -באים לזכות את אותם האנשים אשר שירתו בנאמנה ובאמונה את מדינת ישראל.

בועז סופר: הוויכוח העקרוני כבר סוכם, והוסכם.

ראובן ריבלין: למה שכתוצאה מההסכמה שלנו יהיה איזה שוני בין חייל לחייל?

בועז סופר: זה לא מה שאתה מבקש.

בועז סופר: אתה רצית להחריג לגבי אזורים קשים.

ראובן ריבלין: לא, זה עניין אחר.

ראובן ריבלין: עכשיו זה משהו אחר.

יעקב ליצמן: שמישהו יסביר לוועדה - איך הגעתם לחשבון של 30 מיליון שקל?

שגית אפיק: זה מנהל הכנסות המדינה היגיע לזה.

שגית אפיק: זה נשלח לנו מהם בפקס.

סמדר אלחנני: העניין הוא כזה- החישוב שמצוטט פה בכתב יד הוא ציטוט טכני שלוקח את זה, אבל החישוב שעושה בועז סופר – הוא עושה מודל דינמי, כי ככל שזה שלוש שנים – יש יותר אנשים שמנצלים את זה .

סמדר אלחנני: אני מניחה שזה הפער- כי פה החישוב הוא טכני: שנה ראשונה, שנה שניה ושנה שלישית - אצלם זה אותו הדבר.

סמדר אלחנני: בעוד ש - -

ראובן ריבלין: אנחנו מדברים רק על תקופת מעבר.

סמדר אלחנני: אני מניחה שההבדל בחישובים הוא המודל הדינמי שאומר שבשנה השלישית יש ניצול גדול יותר של זה.

סמדר אלחנני: אני יכולה להעיר גם הערה?

יעקב ליצמן: אני ביקשתי שיסבירו לי איך הגיעו ל- 30 מיליון.

יעקב ליצמן: את לא מסבירה.

סמדר אלחנני: אני יכולה להסביר גם את זה –

יעקב ליצמן: רבותיי, אני ביקשתי לפרוטוקול - -

ראובן ריבלין: אני אומר שאצביע לפי איך שתחליט, בועז סופר, אבל למה שלא תתנו את זה?

ראובן ריבלין: הרי הדבר הזה הוא משמעותי.

יעקב ליצמן: האם אני יכול לקבל הסבר איך הגיעו ל- 30 מיליון שקל?

סמדר אלחנני: מאד פשוט להסביר את זה – אתה רוצה לשמוע את ההסבר מבועז סופר או ממני?

יעקב ליצמן: בשביל מה לקחת את הנייר?

סמדר אלחנני: אני אסביר לך את זה, זה נורא פשוט.

שגית אפיק: בשנתון יש 95 אלף חיילים משרתים, ועובדים בתום השירות – 35 אלף חיילים משוחררים.

שגית אפיק: מזה, מעל סף המס - 20%, שזה 7,000 חיילים משוחררים.

שגית אפיק: ההטבה שניתנת היום זה 2 נקודות זיכוי לשנתיים, העלות של ההטבה, כשמכפילים אותה במספרים האלה נותנת 60 מיליון שקל, כלומר- תוספת של שנה – 30 מיליון שקל.

ראובן ריבלין: זה לא מדויק – זה כמו שיש 8 נשים בחדר, אחת מהן היא בחודש השמיני להריון, ולכן בממוצע – כל אחת היא בהריון.

סמדר אלחנני: כך עושים את כל החישובים.

יעקב ליצמן: אני סיכמתי עם בועז סופר שאני אעשה הפסקה בנושא ובעוד שעה אחדש את הדיון בנושא הזה, על אף שהוא לא מרגיש טוב.

סמדר אלחנני: אני פונה לחבר הכנסת מילר – אני רוצה להעיר פה משהו:

סמדר אלחנני: גם החוק הקיים וגם החוק שאתה תיקנת, בסך הכל יוצרים אפליה בין אנשים.

סמדר אלחנני: גם ב- 36 החודשים הראשונים לאחר השחרור, רוב החיילים מטיילים בחו"ל, לא מוצאים את עצמם, הולכים ללמוד, ואינם משתכרים.

שגית אפיק: אז העלות עוד פחותה.

סמדר אלחנני: ככה שמה שאתה עושה – יש הוצאה תקציבית מסוימת, שניתנת לאנשים – לא כולם.

סמדר אלחנני: מה שהייתי מציעה לך, ובמיוחד לאלה שעכשיו מדברים על מס הכנסה שלילי - לקחת את הכסף הזה – בין אם זה 30 מיליון ובין אם זה 40 מיליון, ולהגדיל את מענק השחרור.

סמדר אלחנני: אז יש צדק לכולם.

סמדר אלחנני: כי בדבר הזה – זה רק אנשים שהם בנים למשפחות עם חברות משפחתיות – הם רושמים לעצמם משכורת.

סמדר אלחנני: אתם יודעים את זה.

סמדר אלחנני: איזה עבודה מקבלים היום חיילים משוחררים?

אלכס מילר: אני עבדתי בתעשייה האווירית כשלמדתי.

סמדר אלחנני: אבל זה לא המקרה השכיח.

בועז סופר: להפך.

בועז סופר: חבר הכנסת מילר רוצה לתמרץ יציאה לעבודה.

סמדר אלחנני: למה אני צריכה להציע את זה?

סמדר אלחנני: ואם הם רוצים ללכת ללמוד?

קריאה: זו שאלה של מדיניות.

חיים ערוסי: אני ראש היחידה להסברה במשרד הביטחון.

חיים ערוסי: מאחר ואני חי את הדברים –אל"ף, אנחנו מאד תומכים בהצעה הזו, אבל כמו שאמרו לפניי - לא צריך להיבהל ממנה, ואני אסביר למה אני אומר את זה.

חיים ערוסי: אני אומר לכם מתוך ניסיוני – החיילים המשוחררים, בשנתיים הראשונות – או נוסעים או הולכים לעבוד בעבודות מועדפות.

חיים ערוסי: המשכורות שלהם הם בין שכר מינימום ל- 4 או 4.5 אלף.

חיים ערוסי: ממילא כל אדם במדינה היום – עד ¼ 2 נקודות – פטור עד 4,010 שקלים מתשלום, אז אף אחד לא עושה לחייל הזה שום דבר.

חיים ערוסי: לכן, לדעתי, אם תוסיף עוד עד 2005 – זה לא משמעותי, כי הם לא משתכרים 6,000 שקלים.

יעקב ליצמן: תודה לכם, בעוד שעה נחדש את הדיון בחוק הזה.

יעקב ליצמן: אני חוזר לדיון בסעיף – האם הגעתם להסכמה?

בועז סופר: אנחנו בדקנו את העלויות.

בועז סופר: אני עומד על דעתי שהעלות היא 40 מיליון שקלים.

בועז סופר: לאור העובדה הזו, ובדקנו את הנושא של מחזורי גיוס, מתי משתחררים, וכן הלאה - אנחנו יכולים להגיע לסדר גודל של 15 מיליון שקלים, חד פעמית, זה נכון.

בועז סופר: אני מציע שנקבע שכל מי שהשתחרר ב- 1 ביולי, 2005 ואילך - -

יעקב ליצמן: מקבל.

יעקב ליצמן: נצביע על החוק.

ראובן ריבלין: אנחנו מכבדים את בקשתך.

ראובן ריבלין: עזרנו לפחות לעוד חלק - -

שגית אפיק: זאת אומרת – במקום 12 חודשים אחורה- 18?

בועז סופר: זה אומר – במקום 12 אחורה, 18 חודשים אחורה.

שגית אפיק: אני קוראת את החוק (קוראת החוק).

שגית אפיק: זה יהיה תיקון מספר 155 - -

יעקב ליצמן: למה?

שגית אפיק: בגלל שבין הקריאה הראשונה לקריאה השניה והשלישית עברו עוד תיקונים לפקודת מס הכנסה.