ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 165, 2007-03-13 14:00

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: אנחנו דנים בהצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון – איסור העסקת קרובי משפחה) התשס"ז-2007.

דוד רותם: הצעת חוק שבמקורה הוגשה על ידי חבר הכנסת זבולון אורלב.

דוד רותם: נקרא את החוק ולאחר מכן נצביע.

חיים כץ: לא יתקיים דיון?

דוד רותם: בוודאי שיתקיים דיון.

דוד רותם: כבר קיימנו שלושה דיונים.

קרן ויינשל: פיצלתי את החוק לשני סעיפים שונים, כאשר האחד נוגע לחברות ממשלתיות והשני נוגע לתאגידים.

קרן ויינשל: שניהם יהיו בחוק החברות.

קרן ויינשל: 1.

קרן ויינשל: הוספת סעיף 50א בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 60א יבוא: 50א איסור העסקת קרובי משפחה.

קרן ויינשל: (א) לא יועסק עובד בחברה ממשלתית (ולא יכהן כדירקטור בה) אם קרוב משפחה שלו עובד באותה חברה או מכהן כדירקטור בה.

קרן ויינשל: כאן יש שתי אופציות.

קרן ויינשל: כיום המינוי של דירקטור עובר ועדת מינויים, מה שהיה פעם ועדת רביבי, ובמסגרת הבדיקות שלהם הם בודקים גם לפי סעיפים 17 ו-17א לחוק החברות הממשלתיות, אם עלול להיווצר לאותו אדם ניגוד עניינים או אם יש לו קשר אישי להנהלת החברה.

קרן ויינשל: זה לא בדיוק הכלל שאנחנו אומרים כאן, כי יכול להיווצר מצב שאם ירצו למנות מישהו כדירקטור ועובד בחברה מישהו בדרגה מאוד זוטרה, ואז לפי המצב החוקי היום הוא יוכל להתמנות כדירקטור.

חיים כץ: מה זה דרגה זוטרה?

חיים כץ: יכול להיות עובד בדואר בדרגה מכובדת.

קרן ויינשל: מישהו שהוא לא עובד בכיר, שהוא לא מההנהלה.

חיים כץ: בתקנות ראיתי שש דרגות גבוהות בסולם הדרגות בכל דירוג.

חיים כץ: ברוב הדירוגים אין אפילו שש דרגות וזה אומר שאף אחד לא יכול להתקבל.

דוד רותם: אנחנו מדברים עכשיו על דירקטורים.

חיים כץ: אני מדבר על עובד.

דוד רותם: אנחנו מדברים על דירקטורים.

דוד רותם: על מה אתה מדבר?

חיים כץ: אני מדבר על עובד.

חיים כץ: לא יתמנה כדירקטור אם יש לו עובד בכיר.

דוד רותם: היא לא אמרה עובד בכיר.

דוד רותם: לגבי עובדים, לא יתמנה עובד בחברה ממשלתית אם יש לו קרוב משפחה שעובד, ולא חשוב באיזו דרגה.

דוד רותם: זו הצעתו של חבר הכנסת אורלב.

חיים כץ: אני לא מאמין שזה מה שהוא מציע.

זבולון אורלב: לסדר הדיון ולא לתוכן.

זבולון אורלב: הואיל ואנחנו אחרי שני דיונים, אני מבקש לתת ליועצת המשפטית להציג את ההצעה ולקרוא אותה בשלמותה, כי יש דברים שאתה שואל אבל הם מופיעים לאחר מכן.

זבולון אורלב: לאחר שנסיים את קריאת החוק, נוכל לדון לגופו של עניין.

קרן ויינשל: כל מה שאני אומרת, זה לעניין ההחלטות שהשארנו לישיבה הזאת.

קרן ויינשל: השאלה היא האם להחיל את הכלל הזה גם על מינוי דירקטור או להסתפק במה שיש היום, שזו ועדת רביבי שמונעת במצבים בעייתיים.

זבולון אורלב: בכוונתי להסתפק במה שקיים כיום.

קרן ויינשל: גם לדעתי זה עדיף.

קרן ויינשל: אם כן, אני מורידה את הסוגריים.

רוני טלמור: אתם רוצים שזה כן יחול על דירקטורים?

קרן ויינשל: לא.

רוני טלמור: מצוין.

קרן ויינשל: (ב) שר האוצר יקבע הוראות לעניין העסקת קרובי משפחה בחברה ממשלתית, לרבות (או: והוא רשאי לקבוע – כאשר לרבות מחייב אותו לקבוע סייגים, ואם הוא רשאי לקבוע, זה לא מחייב אותו לקבוע סייגים, ואתם תצטרכו לבחור בין שניהם).

זבולון אורלב: אנחנו רוצים לחייב אותו לקבוע.

קרן ויינשל: (ב) שר האוצר יקבע הוראות לעניין העסקת קרובי משפחה בחברה ממשלתית, לרבות סייגים לאמור בסעיף (א) בשים לב, בין היתר, להיקף פעילות החברה או התאגיד, מספר העובדים בה, פריסתה הארצית וקרבה משפחתית הנוצרת במהלך העבודה.

קרן ויינשל: אולם, סייגים אלה לא יחולו אם קרבת משפחה מעוררת חשש לניגוד עניינים, לרבות בשל יחסי כפיפות (ישירים או עקיפים) בין קרובי משפחה.

זבולון אורלב: אני רוצה להשאיר את האמור לגבי ישירים או עקיפים.

זבולון אורלב: חברה ממשלתית שפרוסה ב-20 מפעלים במדינת ישראל.

זבולון אורלב: לא יכול להיות שאם אבא מנהל מפעל בצפון, הבן שלו לא יכול לעבוד במפעל באילת.

זבולון אורלב: לא לזה התכוונתי.

רוני טלמור: נשמע כאן טיעון קודם שלוקח את זה דווקא לחברות הקטנות שפועלות בנקודה גיאוגרפית מסוימת כמו למשל חברה באילת.

זבולון אורלב: אם הפריסה היא כזאת שיש נתונים דמוגרפיים כאלה שאין ברירה, הוא גם ייקח את זה בחשבון.

רוני טלמור: אנחנו חושבים שלפחות לגבי המקרה השני, היום השיקול הזה הוא לא רלוונטי בעולם שבו אנשים גרים בעיר אחת ועובדים בעיר אחרת.

רוני טלמור: אפשרויות התעסוקה בישראל הן לא כפי שהיו כאן לפני עשרות שנים.

רוני טלמור: אני לא חושבת שיש היום חברה ממשלתית שאפשר לומר עליה שהיא יוצרת תעסוקה בעיר מסוימת כמו שאולי אפשר לומר על נמל אשדוד באשדוד.

רוני טלמור: אני לא חושבת שהיום שאפשר להצביע על דוגמאות כאלה.

דוד רותם: השאלה אם יש הגיון שהאבא מנהל באזור טבריה והבן שלו רוצה לעבוד באילת.

רוני טלמור: אני מסכימה אתך אבל נראה לי שהשיקול הזה נכנס לשיקול של גודל החברה, היקף הפעילות שלה ומספר העובדים בה.

דוד רותם: יכול להיות שזו חברה קטנה, אבל הפריסה הארצית והמרחק מאפשר שהאבא לא יוכל להשפיע על הבן.

רוני טלמור: אם זו חברה מאוד קטנה, כנראה שיחסי ההיררכיה בתוכה הם כאלה שיכול להתעורר חשש ולכן כדאי שהדברים האלה יישארו.

רוני טלמור: אני חושבת שהנימוק הזה הוא גראפי לפריסה ארצית.

דוד רותם: אנחנו לא מדברים רק על היררכיה.

דוד רותם: לא חייבת להיות רק היררכיה.

דוד רותם: לא יועסקו קרובי משפחה.

חיים כץ: אם יש לי בן דוד שלא ראיתי את הילדים שלו, לא יודע איך הם נראים, לא מזהה אותם ברחוב, ואני עובד למשל במפעל קטן כמו התעשייה האווירית בבאר-שבע, הבן של הבן-דוד פסול מלעבוד בתעשיות גולן.

דוד רותם: זה לא חל על הבן של הבן דוד.

דוד רותם: אם כן, יש לי בן דוד שאני לא מכיר אותו.

דוד רותם: הבן שלי לצורך העניין סיים ללמוד אווירונאוטיקה כמצטיין דיקן בטכניון.

דוד רותם: הוא לא רוצה לעבור בתעשייה האווירית אלא הולך לחברת היי-טק.

דוד רותם: אני אומר למנכ"ל רשות החברות שהוא רב-סרן והוא רוצה לעבוד במפעל, אבל אומרים לי שהוא פסול.

דוד רותם: יש אצלנו מה שנקרא טרום בני-אדם שאלה הם אנשים שעובדים בחבילות עבודה.

דוד רותם: אנשים כאלה לא רשומים בשום מקום ואף אחד לא יודע עליהם.

דוד רותם: אני מדבר אתכם על סיפורים מהחיים.

דוד רותם: יש מאות אנשים כאלה שעובדים במשך שנים.

דוד רותם: האנשים האלה עובדים בתנאים שנמצאים בשפל המדרגה, בשכר מינימום ובעבודות הכי בזויות.

דוד רותם: אמרתי שימיינו אותם ויבחרו את מי שהם חושבים לעבוד בתעשייה האווירית.

דוד רותם: מתוך 500 איש כאלה מצאו 46 אנשים שאמרו שהם מעל הממוצע והם יכולים להוביל קבוצות.

דוד רותם: 41 העבירו, אבל 5 לא העבירו כי יש להם קרובי משפחה בתעשייה האווירית.

דוד רותם: קולטים בעבודה צעירים לפני צבא.

דוד רותם: בן של עובד חברת חשמל נקלט בתעשייה האווירית אבל בן של עובד התעשייה האווירית לא קלטו כי אימא שלו עובדת שם, ומדובר בחודשיים עבודה ולא יותר.

קרן ויינשל: רשות החברות הממשלתיות לא נמצאת כאן, וחבל.

חיים כץ: אני חושב שהם צריכים לבוא לכאן ומהר.

חיים כץ: אני חי ואני רואה מה שקורה כאן.

חיים כץ: אם פוליטיקאים לא היו יכולים להיכנס, זה משהו אחר.

חיים כץ: הילדים שלנו פסולים, אבל הילדים של הפוליטיקאים לא פסולים.

חיים כץ: שיחוקקו את החוק הזה גם על הכנסת, שאף עובד בכנסת, הילד שלו והבן-דוד שלו לא יוכל לעבוד פה, ושהפוליטיקאים יהיו פסולים מלטלפן אליי ולבקש להשאיר את זה ולמנות את זה.

חיים כץ: אתם בכלל לא מבינים מה אתם עושים.

חיים כץ: בן של עובד כנסת לא יוכל להיות עוזר פרלמנטארי.

דוד רותם: בוא קודם כל נבין מה כתוב בחוק.

חיים כץ: בתעשייה האווירית פועל בית ספר אורט שהוא בית ספר ברמה ירודה.

חיים כץ: היום אתה לא יכול לקבל בן של עובד לבית הספר הזה כי אותו ילד עובד בזמן לימודיו.

דוד רותם: החוק הזה בא לשנות את מה שאתה אומר.

זבולון אורלב: יש לי הרגשה שאתה לא נותן הזדמנות להצעת החוק.

זבולון אורלב: כל הדברים שאמרת עד עכשיו יוסדרו וכל העוולות שאתה אומר יתוקנו.

זבולון אורלב: מה שאתה מתאר היום הוא מצב שהוא באמת מצב לא נורמאלי.

זבולון אורלב: אני אומר שפעם אחת נעשה סדר וששר האוצר יקבע הוראות לגבי העסקת קרובים.

זבולון אורלב: יאמרו שקודם כל הבן שלומד בתיכון יכול להתקבל, והבן באורט יכול להתקבל, ולתעשייה האווירית יש 20 מפעלים כך שבמפעל הזה הוא יכול לעבוד ובמפעל ההוא הוא לא יכול לעבוד.

חיים כץ: להילחם הוא טוב והוא בסדר, אבל להתקבל לעבודה הוא לא טוב והוא לא בסדר אלא הוא פסול.

חיים כץ: מה שאני שומע מפקידי האוצר הוא שהוא ייסע לחוץ לארץ.

חיים כץ: זו התשובה שקיבלתי ממשרד האוצר.

דוד רותם: חבר הכנסת כץ, עם כל הכבוד, אני חושב שאתה לא מבין את החוק.

דוד רותם: בוא נקרא אותו לאט ונבין אותו.

דוד רותם: מה שהחוק הזה בא לעשות, זה בדיוק לפתור את הבעיה עליה אתה מדבר.

דוד רותם: החוק הזה בא לחייב את שר האוצר לקבוע סייגים לאיסור העסקה.

חיים כץ: למה ששר האוצר יקבע?

חיים כץ: שהמחוקק יקבע את הסייגים.

דוד רותם: אין אפשרות כזאת.

דוד רותם: אתה יכול לתת הנחיות אבל אתה לא יכול לקבוע אותן.

חיים כץ: בן מאומץ לא יכול לעבוד?

חיים כץ: זה נראה לך נורמאלי?

דוד רותם: כאשר נגיע לזה, נדון בזה.

קרן ויינשל: אם כן, אני משאירה את הפריסה הארצית.

קרן ויינשל: אני לא יודעת מה המשמעות של "ישירים או עקיפים".

דוד רותם: לדעתי אין צורך בזה.

זבולון אורלב: מי הציע את זה?

רוני טלמור: אני, בהתבסס על הנוסח שמופיע בתקנות מכוח חוק החברות הממשלתיות לגבי העסקת קרובים, שם נאמר היום פחות או יותר הנוסח הזה אלא שעשינו שיפור כדי שיחסי הכפיפות לא יהוו מניעה מוחלטת אלא רק במקרה שנוצר ניגוד עניינים.

זבולון אורלב: יכול להיות שבכפיפות ישירה הוא לא יכול להיות, אבל בעקיפה הוא כן יכול להיות.

זבולון אורלב: היא אומרת דבר נכון.

דוד רותם: כאן המשמעות היא הפוכה.

דוד רותם: כתוב שסייגים אלה לא יחולו אם קירבת המשפחה מעוררת חשש לניגוד עניינים, לרבות בשל יחסי כפיפות ישירים או עקיפים.

זבולון אורלב: אתה צודק.

דוד רותם: צריך למחוק את זה.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: הערה נכונה.

רוני טלמור: סייגים אלה לא יחולו, כל הסייגים, יכול להיות שעדיף לחבר בין שני החלקים של הסעיף ולומר שבלבד וקירבת המשפחה לא תעורר חשש לניגוד עניינים.

דוד רותם: אם את רוצה לפתור את הבעיה הזאת, אולי במסגרת הסייגים, כאשר כתבנו "בשים לב בין היתר להיקף פעילות החברה או התאגיד, מספר העובדים ופריסתה הארצית, הקרבה המשפחתית הנוצרת ויחסי הכפיפות".

דוד רותם: אז, במסגרת הסייגים, נכניס את במישרין או בעקיפין.

דוד רותם: זאת אומרת, את יחסי הכפיפות להכניס לאחד הסייגים.

דוד רותם: דהיינו, השר יכול לומר שאם אלה הם יחסי כפיפות ישירים – יחול, ואם אלה יחסי כפיפות לא ישירים – לא יחול.

דוד רותם: זאת אומרת, להכניס את זה כאפשרות לסייג את האיסור.

זבולון אורלב: למה לא לתת עוד פרמטר לשר?

קרן ויינשל: כאן אתה מגביל את שיקול הדעת של השר.

דוד רותם: לא, אני מעלה את זה למסגרת הסייגים.

קרן ויינשל: תקבע סייגים אבל שכל הסייגים האלה לא יהיו בקשר לקרבת המשפחה.

זבולון אורלב: אני רוצה שבשיקול הדעת שלו הוא יראה גם מה הם יחסי הכפיפות.

רוני טלמור: הנוסח שכתוב כאן כרגע אומר שהמטרה העיקרית היא למנוע ניגוד עניינים כאשר מדובר במצב של יחסי כפיפות, אפשר גם לחשוב על מצבים אחרים בעבודה בהם אין כפיפות אבל יש ניגוד עניינים כמו למשל עמיתים שנותנים שירותים בתוך הארגון אחד לשני.

זבולון אורלב: נכון.

רוני טלמור: נושא ניגוד העניינים נראה לי חשוב שיישאר.

דוד רותם: הוא יישאר, אבל לא יחסי כפיפות ישירים או עקיפים.

דוד רותם: הם צריכים לעלות למעלה.

חיים כץ: יחסי כפיפות וניגוד עניינים לא הולכים אחד עם השני?

רוני טלמור: יחסי כפיפות יכולים ליצור ניגוד עניינים אבל לא תמיד זה יוצר ניגוד עניינים.

חיים כץ: באיזה מצב אחר יש ניגוד עניינים?

רוני טלמור: למשל אם הבעל עובד בלשכה המשפטית והאישה היא סמנכ"לית והוא צריך לתת לה ייעוץ משפטי.

חיים כץ: תצאי לרגע מהמשרדים הממשלתיים.

חיים כץ: תלכי לשטח.

רוני טלמור: סמנכ"לית בחברת חשמל.

חיים כץ: אתם מסתכלים על המשרד שלכם ולא מדברים על מאות אלפים שעובדים בחברות, שם אין ארבעה סמנכ"לים.

חיים כץ: אני מדבר על מפעלים שלמים.

חיים כץ: בתעשייה האווירית לדוגמה פסלתם כ-300 איש לעבוד בה.

חיים כץ: אנחנו 15 אלף עובדים, עם בנות הזוג אנחנו 30 אלף, תוסיפי לזה אח, אחות, דוד ודודה, ותראי איך פסלתם 300 אלף איש.

דוד רותם: למה אתה בא אליה בטענות?

דוד רותם: זו הצעת חוק של חבר הכנסת אורלב.

חיים כץ: זה בא מהאוצר.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: זו הצעה של חבר הכנסת אורלב.

חיים כץ: נכון להיום, פסלת את כולם.

חיים כץ: פסלת כל מי שיש לו קשר משפחה, אלא אם כן יש לו קשר פוליטי.

חיים כץ: אני חי שם בשטח ומכיר את המצב.

דוד רותם: אנחנו ממשיכים.

חיים כץ: אני יכול לקבל את שמות חברי הוועדה מהליכוד?

דוד רותם: תבקש מדורית.

דוד רותם: דורית, תני לו בבקשה את הרשימה.

קרן ויינשל: אתם רוצים להסמיך את השר להקים ועדה שתוסמך לאשר במקרים חריגים העסקת קרוב משפחה בחברה ממשלתית?

קרן ויינשל: עלה כאן רעיון באיזשהו שלב.

קרן ויינשל: בשירות המדינה יש ועדה כזאת.

קרן ויינשל: כאן העניין הוא קצת אחר ויכול להיות שעצם הסייגים של שר האוצר יהיו מספקים.

זבולון אורלב: יכול להיות.

דוד רותם: אני חושב שכדאי להקים את הוועדה הזאת.

דוד רותם: זה לא מפריע.

רוני טלמור: לא אמרנו לא להקים אבל אנחנו חושבים שאין צורך לפרט את זה.

רוני טלמור: אם השר יהיה סבור שיש צורך בוועדה, הוא יפעל.

קרן ויינשל: כאן זה רשאי.

רוני טלמור: רשות החברות סבורה שלעניינים של החברות הממשלתיות אין צורך בהקמת ועדה והיא לא חושבת שזה רעיון טוב.

רוני טלמור: היא מעדיפה לעבוד עם תקנות וכללים.

קרן ויינשל: שיקול דעת יכול להינתן בידי יושב-ראש הארגון באישור היועץ המשפטי.

דוד רותם: ניתן לשר אפשרות להקים ועדה.

זבולון אורלב: אני רוצה שיהיה שיקול דעת.

דוד רותם: למה אתם מתנגדים לוועדה?

עינת גדעוני: אין כאן קריטריונים.

עינת גדעוני: זה יכול להיות פתח לשרים לאשר חריגים במקרים פרטניים.

דוד רותם: תהיה ועדה.

דוד רותם: לא השר קובע.

רוני טלמור: השאלה מי יהיה חבר בה.

דוד רותם: הוא יקים בתקנות והתקנות כפופות לאישור הוועדה.

רוני טלמור: מי יהיה חבר בוועדה?

חיים כץ: מנהל רשות החברות הממשלתית ושני הפקידים שלו.

חיים כץ: הם יהיו חברים בוועדה.

דוד רותם: זה יהיה בתקנון והתקנון הוא באישור ועדת החוקה.

רוני טלמור: אנחנו סבורים שהוועדה לא נחוצה ושאפשר למצוא מנגנון אחר לאישור מקרים חריגים מיוחדים.

דוד רותם: איזה סוג מנגנון?

רוני טלמור: למשל זה יגיע לאישור מיוחד בדירקטוריון החברה, למשל זה יגיע לאישור גורמים מסוימים בתוך החברה ויידעו את רשות החברות.

רוני טלמור: מן הסתם תהיה ועדה אחת אליה יבואו מכל החברות ויאמרו שיש להן את המומחה הזה והזה.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: בוועדה הזו יהיו אנשים שהם אנשי מקצוע והם ניטרליים.

רוני טלמור: מהניסיון שלנו, החברות לא ייקחו אחריות בעצמן אלא ברגע שיתבקש מקרה כזה שלכאורה לא עומד בכללים, כל הנהלת החברה תסיר מעצמה כל אחריות.

רוני טלמור: אנחנו חושבים, ונדמה לי שזו גם עמדת רשות החברות, שבחברה ממשלתית האחריות הניהולית צריכה להיות קודם כל בתוך החברה, שקודם כל החברה עצמה תקבל החלטות.

רוני טלמור: אם אתה מקים מנגנון כזה מעל החברה, אתה נותן לחברה עצמה פתח להתנער.

זבולון אורלב: מתי היא תברח מהאחריות?

זבולון אורלב: היא תרוץ מהר מדי לוועדה?

רוני טלמור: מי שאחראי כרגע על ההעסקה – מנכ"ל או גורם אחר – יכול לומר שזה בניגוד לכללים, אבל יש ועדה והוועדה תחליט.

רוני טלמור: לכן אנחנו לא חושבים שזה נכון.

זבולון אורלב: אני חושב שזה מאוד נכון.

דוד רותם: היא אומרת שבמקום לסבך את העניין, תוריד את הוועדה והדירקטוריון יקבל החלטה.

זבולון אורלב: הוא לא יקבל החלטה.

חיים כץ: הוא לא יקבל החלטה.

חיים כץ: הנה הכללים של התעשייה האווירית.

חיים כץ: היום רוצה להיקלט עובד קרוב משפחה, מנכ"ל התעשייה האווירית צריך לחתום עליו והוא לא יחתום עליו גם אם הוא גאון.

חיים כץ: בא חבר הכנסת אורלב ואומר שתקימו ועדה ואז המנכ"ל אומר שהוא לא מתעסק בקליטת עובדים אלא הוא מביא עבודה, והוא לא ילך ליועץ המשפטי לקיים דיון על כל קרוב משפחה.

חיים כץ: אני בעד ועדה חיצונית.

דוד רותם: משרד המשפטים, אפשר להסכים על זה?

זבולון אורלב: יש לי בקשה.

זבולון אורלב: תסכימו לקריאה הראשונה ואני מוכן לפתוח את זה לדיון לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

דוד רותם: אני ארשום על זה הסתייגות.

מטי גרינברג: בשירות המדינה זה גוף מאוד ניטרלי.

מטי גרינברג: באים בפני הוועדה, הוועדה בודקת לגופו של עניין ופוסקת מה שפוסקת.

מטי גרינברג: אני חושבת שדווקא ועדה חיצונית יכולה לפתור את הבעיה.

מטי גרינברג: המנכ"ל מנוע, אז יש מי שיעשה לו את העבודה.

מטי גרינברג: יכול להיות שמדובר באיש מקצוע שנחוץ לאותו מפעל, אז לא יקבלו אותו כי יש לו קרוב משפחה במקום?

יגאל חיות: בין שאר התפקידים אני גם יושב-ראש הוועדה להעסקת קרובי משפחה בשירות המדינה.

יגאל חיות: יש לנו ועדה ואנחנו דנים במקרים החריגים שעומדים בניגוד לכללי התקשי"ר.

יגאל חיות: באים אלינו די הרבה מפעלים ואנחנו מחליטים בהתאם לשיקול דעת.

יגאל חיות: בודקים את המקרה לגופו, רואים את נחיצות העובד, רואים את נחיצות המוסד ומקבלים החלטות בעניין הזה.

יגאל חיות: לדעתי הוועדה עובדת יוצא מן הכלל.

דורית ואג: מה האחוזים בין אישור ופסילה?

יגאל חיות: קשה לדבר באחוזים, אבל בדרך כלל אנחנו משתדלים לבוא לעזרת המוסד, כאשר ישנה הצדקה מלאה לקבלת אותו עובד.

יגאל חיות: במידה ויש חריגה, לא חשוב מי מבקש, אפילו מלשכת ראש-הממשלה, אנחנו לא מאשרים.

דוד רותם: אם כן, זה יישאר ואנחנו נרשום הסתייגות.

קרן ויינשל: התקנות יובאו לאישור ועדת החוקה.

קרן ויינשל: באופן עקרוני חוק החברות הממשלתיות פחות קשור לוועדת חוקה ואפשר ששר האוצר הוא זה שאחראי עליו ולא שר המשפטים, אבל כן יש נושא אחד שמגיע לאישור ועדת החוקה וזה קשור לתאגידים, גופים שהוקמו בחיקוק ועליהם מחילים הוראות שקשורות למינוי דירקטורים.

קרן ויינשל: חוץ מזה, דברים שקשורים לדירקטורים בהקשר של שוויון וייצוג לנשים או מיעוטים מסוימים, זה כן מובא לדיון בוועדת החוקה.

קרן ויינשל: בגדול תקנות לפי חוק חברות ממשלתיות לא באות לאישור ועדת החוקה, אבל השאלה אם אתם רואים כאן הצדקה מיוחדת בגלל הנושא הזה.

דוד רותם: אני חושב שכן.

זבולון אורלב: היושב-ראש הקבוע של הוועדה עמד על זה שזה יבוא בפני הוועדה.

קרן ויינשל: (ג) בסעיף זה – "עובד" – לרבות עובד המועסק באמצעות קבלן כוח אדם כמשמעותו בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו-1996.

חיים כץ: זה מרע את המצב הקיים.

חיים כץ: היום לא בודקים את עובדי כוח אדם.

דוד רותם: זה לא רק מרע את המצב הקיים אלא זה מביא את כל החוק לידי אבסורד.

דוד רותם: השומרים במרבית המפעלים הם עובדי כוח אדם, בכל מוסדות החינוך בארץ, בכל הרשויות המקומיות, השמירה היא דרך חברות כוח אדם.

זבולון אורלב: מאידך גיסא, אם אתה לא מכניס את זה, צריך לעכב את כל החוק, כי כל מי שלא יוכל להיכנס פנימה, ייכנס דרך החוק.

דוד רותם: אולי כדאי לקבוע כאן שזה עובד בדרגה מסוימת או ברמת שכר מסוימת.

יגאל חיות: אם אין כפיפות ואין קשרי עבודה, אין מניעה.

יגאל חיות: לשומר אין כפיפות ואין קשרי עבודה עם הסמנכ"ל.

יגאל חיות: זה ייבחן לגופו.

דוד רותם: אני יכול לקחת היום גם משנה למנכ"ל ולכתוב שהוא עובד אחר.

יגאל חיות: הוא לא יכנס מכיוון שיש קשרי עבודה ויש כפיפות.

חיים כץ: מהנדסים, טכנאים, אקדמאים, לא באים דרך חברות כוח אדם.

חיים כץ: אם החוק הזה בנוי רק למשרדי ממשלה, זה משהו אחר.

דוד רותם: איך עובדים אנשי המחשבים בתעשייה האווירית?

חיים כץ: חוזה אישי.

חיים כץ: יש להם בעיה שהחוק הזה חל עליהם.

חיים כץ: כל הפחחים, כל השומרים, באים דרך חברות כוח אדם ואת אלה אתה פוסל.

זבולון אורלב: לא פסלת אותם.

חיים כץ: מה שאין היום, אתה נותן יותר.

זבולון אורלב: אני לא מבין מאיפה אתה ממציא את זה שאני פוסל אותם.

חיים כץ: אתה מטיל עליהם סייגים שעכשיו אין עליהם.

זבולון אורלב: הוא לא יוכל לעבוד אם מנהל המסגרייה הוא הבוס שלו.

חיים כץ: אתה מסתכל על משרד המשפטים ואין לך מושג איך עובדת חברה ממשלתית, אתה לא יודע את ההיקפים ומה שקורה.

חיים כץ: שמע מה אני אומר לך.

חיים כץ: אין לך מושג.

חיים כץ: היום לא מתקבל עובד לתעשייה האווירית, לא לרפא"ל ולא לתעשייה הצבאית – אני מדבר אתך על 25 אלף עובדים במקצועות לא הנדסיים שלא דרך חברת כוח אדם.

חיים כץ: אחרי שנתיים הוא מפוטר ואין לו קשר של עובד-מעסיק לחברה.

זבולון אורלב: אני לא מבין את הרלוונטיות.

חיים כץ: לא מספיק שהם עובדים דרך סרסורי עבודה, לא מספיק שאין להם עתיד, אתה עוד מטיל עליהם סייגים.

דוד רותם: אתה מבקש לבטל את הגדרת עובד בסעיף (ג).

חיים כץ: לא.

חיים כץ: שיגדירו.

דוד רותם: אנחנו נסיים את הסעיף הזה ונצביע עליו.

קרן ויינשל: ההגדרה נלקחה מכללי שירות המדינה והיא יחסית רחבה.

קרן ויינשל: "קרוב משפחה" – בן זוג, הורה, בן, בת, אח, אחות, גיס, גיסה, דוד, דודה, בן-אח, בת-אח, בן-אחות, בת-אחות, חותן,, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה לרבות קרבה משפחתית חורגת או הנוצרת עקב אימוץ.

קרן ויינשל: בישיבה הקודמת חבר הכנסת לוי ביקש למחוק את המלים "בן-אח, בת-אח, בן-אחות, בת-אחות".

קרן ויינשל: גילינו שחותן וחותנת זה אותו הדבר כמו חם וחמה ולכן אנחנו מוחקים את חותן וחותנת.

זבולון אורלב: אין לי התנגדות לנושא של קבלן, לצורך הקריאה הראשונה, כן להוריד או לא להוריד.

זבולון אורלב: אין לי בעיה.

דוד רותם: אם אתה תוריד את זה, גמרת את הסיפור.

דוד רותם: חבר הכנסת כץ אמנם אומר שרק מבנאים ועובדים דרך חברות כוח אדם, אבל ב-35 שנות עבודתי כעורך-דין לפני שהייתי חבר כנסת, הייתי יועץ בהרבה גופים ולמדתי את הפטנט הטוב ביותר.

דוד רותם: כשאני רוצה לעקוף מכרז, כשאני רוצה לעקוף דרוג דרגה וכולי, זה הולך דרך חברת כוח אדם.

דוד רותם: היום יש גזברים ברשויות מקומיות שעובדים דרך חברות כוח אדם.

חיים כץ: תפרט חברות ממשלתיות ומשרדי ממשלה.

חיים כץ: זה עולם אחר.

חיים כץ: זה מין שאינו במינו.

חיים כץ: זה לא קיים אצלנו מה שאתה אומר.

חיים כץ: אף אחד לא יבוא לכוח אדם.

חיים כץ: מי שמגיע מהצבא ילך לחברת כוח אדם?

חיים כץ: יש לך רוב, אתה יכול להצביע.

דוד רותם: אני מדבר עכשיו על הנושא של בן-אח.

זבולון אורלב: אני מסכים להוריד את זה.

זבולון אורלב: אני אעלה את זה שוב לקראת קריאה שנייה ושלישית.

קרן ויינשל: להוריד את האחיינים?

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: אבל שלא תהיה טענה של נושא חדש.

קרן ויינשל: בחוק החברות הממשלתיות, יש סעיף שמדבר על מינוי דירקטורים שיש להם אחיינים.

קרן ויינשל: בסעיף 17(א).

דוד רותם: אנחנו גם נוריד את הדוד והדודה.

זבולון אורלב: אם זה כך, אני מתנגד להוריד.

זבולון אורלב: תשאיר את זה ולקראת קריאה שנייה ושלישית תפתח את זה שוב והרב לוי ינמק.

זבולון אורלב: אני רוצה שזה יהיה כמו בשירות המדינה ואני לא חושב שצריך לעשות כאן שתי נורמות.

דוד רותם: אני בעד להוריד את זה.

זבולון אורלב: תבקש את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: יבוא הרב לוי וינמק.

קרן ויינשל: תמיד אפשר להוריד.

דוד רותם: בסדר.

חיים כץ: יש לך רוב.

חיים כץ: אתה יכול להצביע.

חיים כץ: אתה לא חי מול האנשים האלה.

חיים כץ: אני חי מולם.

דוד רותם: אני אומר לך שאתה מיטיב את מצבם.

חיים כץ: לא, אתה מרע את מצבם.

דוד רותם: לא נכון.

חיים כץ: האנשים הפוליטיים יתחילו לצלצל ואז תראה איך החוק ישתנה.

חיים כץ: אתה תראה איך זה יקרה מחר בבוקר.

חיים כץ: בני משפחה פסולים, אבל הפוליטיקאים שמצלצלים ומבקשים לסדר לזה ולהוא, הם לא פסולים.

חיים כץ: הם יכולים לעבוד, הם יכולים לקבל תפקיד.

דוד רותם: אני חושב שגם אותם צריך לפסול.

חיים כץ: למה אתה לא פוסל את הילדים של חברי הכנסת שבאים לעבוד כאן בבניין?

דוד רותם: מי אומר שהם לא פסולים?

חיים כץ: הם יכולים לעבוד כאן.

דוד רותם: הם עובדים כאן?

חיים כץ: כן.

דוד רותם: תן לי את הרשימה.

דוד רותם: צריך גם אותם לפסול.

חיים כץ: את החוק שאתה עושה, תעשה לכולם.

חיים כץ: אתה פוגע במדינת ישראל באמצעות חקיקה.

חיים כץ: אתם לא נורמאלים.

חיים כץ: אני רוצה התייעצות סיעתית.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: 10 דקות הפסקה.

דוד רותם: הישיבה הופסקה בשעה 14:35 וחודשה בשעה 14:45

דוד רותם: אנחנו מחדשים את הישיבה.

דוד רותם: אני מבין שהסתיימה ההתייעצות הסיעתית.

קרן ויינשל: אני מקריאה עכשיו את החוק לגבי התאגידים.

קרן ויינשל: 2.

קרן ויינשל: אחרי סעיף 60א לחוק העיקרי יבוא: 60ב איסור העסקת קרובי משפחה בתאגידים.

קרן ויינשל: (א) על אף האמור בסעיף 60, יחולו הוראות סעיף 50א גם על תאגידים שהוקמו בחוק (וגופים אחרים שהוקמו לפי חיקוק).

קרן ויינשל: כאן הבנתי שעל הגופים האחרים שהוקמו לפי חיקוק, שיש רשימה שלהם בסוף חוק החברות, ממילא חלים כללי שירות המדינה.

קרן ויינשל: אם כן, אני חושבת שלא כדאי להוסיף אותם כאן.

רוני טלמור: הוראת סעיף 60א מתייחסת למינויים שהוועדה לבדיקת מינויים בודקת.

רוני טלמור: זה חל על כל התאגידים הציבוריים ויש עוד רשימה של גופים אחרים שהם כל מיני מועצות ציבוריות שיש להן סמכויות ורצו שהמינויים האלה ייבדקו.

רוני טלמור: המועצות האלה יושבות ליד משרדי הממשלה והאנשים שמכהנים שם – לא משנה אם הם אנשי ציבור או עובדי מדינה – נבדקים.

רוני טלמור: כאשר מדובר בחברי המועצה אלא בעובדים, מדובר בעובדי מדינה.

רוני טלמור: כדוגמה יש לנו את מועצת המים שהיא גוף מייעץ לנציבות המים שהיא חלק משירות המדינה, יש את המועצה לשידורי כבלים שיושבת ליד התקשורת, כאשר מי שנותן את העבודה המקצועית לעבודה אלה הם עובדים של משרד התקשורת.

דוד רותם: אם כן, לא צריך את זה.

קרן ויינשל: (ב) ואלה השינויים – (1) בכל מקום בו נאמר "דירקטור", כאילו נאמר "חבר מועצה, חבר רשות או חבר גוף הממלא תפקיד דומה אף אם כינויו שונה".

קרן ויינשל: (2) בכל מקום בו נאמר "שר האוצר", כאילו נאמר – "שר האוצר ושר המשפטים".

דוד רותם: האם אנחנו צריכים כאן אישור ועדת חוקה?

קרן ויינשל: לא.

קרן ויינשל: כרגע זה יהיה באישור ועדת החוקה.

קרן ויינשל: כיום על חלק מהתאגידים כבר חלים כללי שירות המדינה מתוקף הגוף שהקים את אותו תאגיד.

קרן ויינשל: הגרסאות של סעיף (ג) אומרות למעשה מה יהיה התוקף של החוקים והכללים הספציפיים שיש כבר לתאגידים מסוימים.

קרן ויינשל: כרגע זה לא מסודר כאשר על חלק חלים ועל חלק לא, בכל מקום חל משהו אחר, בהתאם למה שחשבו כאשר חוקקו את החוק.

קרן ויינשל: המשמעות של בא להוסיף היא שכאשר תהיה סתירה והכלל שיש בתאגיד הספציפי הוא יותר מקל, אנחנו מחמירים.

דוד רותם: בעצם אין הבדל בין א' ל-ב' מבחינת התוצאה המעשית.

קרן ויינשל: יש הבדל.

דוד רותם: אבל לא בתוצאה המעשית.

קרן ויינשל: אני אתן לך דוגמה ותראה שיש הבדל.

קרן ויינשל: אם בחוק הספציפי למשל מחמירים יותר מאשר החוק שלך וקובעים שהסייגים שאתה אומר שהם חלים, לא חלים, הם מחמירים יותר ואומרים שבכל מקרה לא יועסק עובד מדינה – זה יחול, ולא החוק שלך עם הסייגים.

דוד רותם: אם כך, אני רוצה את גרסה א'.

דוד רותם: אם החוק ההוא החמיר יותר, אני רוצה להקל.

קרן ויינשל: אם כן, זאת גרסה ב'.

זבולון אורלב: אם ההוראות של התאגיד הוא שאסור בכלל, והחוק שלנו אומר שאסור אבל בתנאים מסוימים מותר, ואנחנו אומרים שהחוק שלנו רק בא להוסיף, למה זה מקל?

קרן ויינשל: כי להוסיף זה להחמיר.

רוני טלמור: גם אנחנו סבורים כרגע שכדאי ללכת לגרסה ב', מה עוד שהיא יותר פשוטה.

רוני טלמור: תמיד נוכל לשנות בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: אין ספק שיהיה צריך לעשות תיקונים בקריאה שנייה ושלישית, אבל אי אפשר לערוך את התיקונים האלה אם לא מעבירים את ההצעה בקריאה ראשונה.

קרן ויינשל: (ג) הוראות סעיף זה, לעניין העסקת קרובי משפחה, יחולו על אף האמור בכל דין לפי חוק המקים תאגיד ציבורי.

קרן ויינשל: סעיף 3 הוא סעיף שבאחד הדיונים הקודמים ביקשו להוסיף.

קרן ויינשל: אני חושבת שהוא מיותר.

קרן ויינשל: באחד הדיונים עלה הנושא של כללי שירות המדינה (מינויים), בעצם הכללים שחלים על עובדי המדינה.

קרן ויינשל: בשיחה שהייתה לי עם היושב-ראש לפני הישיבה, הוא אמר שהוא מוותר על זה.

דוד רותם: אני חושב שהוא צודק, כי מה פתאום יובאו לידיעתה המוקדמת?

קרן ויינשל: סעיף 4, בגלל המצב כיום שגם בחוקי תאגידים ספציפיים אמרתי שקיימות הוראות, וגם יש את תקנות החברות שמחילות כללים שונים בחברות ממשלתיות על העסקת קרובי משפחה, צריך לחשוב מה יהיו הוראות המעבר שלנו.

קרן ויינשל: יש כמה נושאים.

קרן ויינשל: קודם כל, אני חושבת שכדאי להחיל את החוק הזה - במקום שבו יש כבר איסור על העסקת קרובי משפחה לפי איזשהו הסדר ספציפי – רק שיהיו סייגים.

קרן ויינשל: שלא יחול הכלל בלי הסייגים במקום שיש כבר הסדר.

זבולון אורלב: בסדר גמור.

קרן ויינשל: במקום שאין הסדר, אני חושבת שראוי להתאים את הכלל באופן מיידי, ואם אתם רוצים שיהיו לו סייגים מסוימים, אפשר להחיל את הסייגים שקיימים כיום בשירות המדינה.

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: זה עוול.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אני חושב שהחוק הזה צריך לחול על עובדים שירצו להתקבל לעבודה מיום פרסומו.

דוד רותם: אין אחורה, אין פיטורים.

קרן ויינשל: אני מסכימה אתך.

קרן ויינשל: אין פיטורים זה בסעיף אחר.

דוד רותם: כל מי שעובד היום ומי שיתקבל עד שיחוקק החוק, ממשיך.

קרן ויינשל: השאלה היא מה קורה כאשר החוק מתפרסם, מישהו רוצה להתקבל, אין הסדר ספציפי והוא קרוב משפחה.

דוד רותם: אין דבר כזה.

דוד רותם: קבענו שתאגידים החוק הזה יחול בכל מקרה.

זבולון אורלב: השאלה מה קורה אם השר עדיין לא קבע סייגים.

דוד רותם: זאת בעיה.

דוד רותם: אולי צריך לקבוע שחוק זה ייכנס לתוקפו 60 יום לאחר פרסומו והשר יצטרך לקבוע את הסייגים תוך 60 ימים.

קריאה: ואם הוא לא יקבע?

דוד רותם: אז החוק הזה לא שווה כלום.

דוד רותם: אם הוא לא קובע כללים, צודק חבר הכנסת כץ.

דוד רותם: אם זה בלי סייגים, הוא צודק.

זבולון אורלב: אני מתנגד.

זבולון אורלב: לא יכול להיות שחוק יחול למחצה, לשליש ולרביע.

זבולון אורלב: החוק הוא חוק שלם.

קרן ויינשל: יש הצעת פתרון.

קרן ויינשל: ההצעה אומרת שהסייגים הקיימים כיום בשירות המדינה יחולו על אותם תאגידים שאין בהם כללים ספציפיים.

דוד רותם: לא, אני לא מוכן מסיבה אחת פשוטה.

דוד רותם: לכן קבענו שיהיו סייגים שאנחנו רוצים שייקחו בחשבון דברים נוספים שלא קיימים היום.

דוד רותם: אני לא מוכן לומר לאנשים שהם לא יוכלו לעבוד, ומצד שני לא לקבוע את הסייגים.

דוד רותם: בנושא הזה חבר הכנסת כץ יהיה צודק במאה אחוזים.

רוני טלמור: אני רוצה להציג את העמדה שלנו כי מה שכתוב כאן נכתב בתיאום אתנו.

רוני טלמור: יש שני מצבים קיצוניים ששניהם נראים לנו שלא כדאי ללכת אליהם.

רוני טלמור: האחד, שהחוק יחול ללא סייגים, כאשר כמו שאמרתם זה דבר לא נכון, אבל גם שהחוק בכלל לא ייכנס לתוקף עד להכנת התקנות, נראה לנו גם לא רצוי, כי אנחנו לא יודעים כמה זמן ייקח להתקין את התקנות.

זבולון אורלב: אם זה לא יהיה תוך 60 ימים, אני אגיש בג"ץ.

זבולון אורלב: אני אכריח אותו לקבוע את התקנות.

רוני טלמור: בחברות ממשלתיות היום יש תקנות.

רוני טלמור: אני מציעה שהתקנות האלה ימשיכו לחול ויראו אותן כתקנות לפי החוק הזה לגבי חברות ממשלתיות.

רוני טלמור: לגבי תאגידים ציבוריים, שבחלקם חלים כללי שירות המדינה ובאחרים אנחנו לא בדיוק יודעים מה קורה, לגביהם נעשה מהלך משולב.

רוני טלמור: קודם כל נקבע שיחולו הכללים של שירות המדינה בשינויים מסוימים, ואנחנו מציעים שאחד השינויים יהיה לתת שיקול דעת לשר האוצר ולשר המשפטים לקבוע במקרים ספציפיים כדי ליצור גמישות ככל שנדרשת.

זבולון אורלב: אני מבקש לקריאה הראשונה לא להביא את זה.

זבולון אורלב: תביאו את זה לקריאה השנייה.

זבולון אורלב: ההצעה שלך היא מאוד מורכבת וצריך לשמוע את הגורמים השונים.

זבולון אורלב: אני לא בעד להביא לקריאה ראשונה שזה חל באופן אוטומטי גם על גופים שהיום אין להם הסדרים כי פירושו של דבר הוא שהסייגים לא חלים.

רוני טלמור: יש סייגים, של שירות המדינה.

דוד רותם: אלה לא סייגים.

דוד רותם: אני מציע לקבוע שחוק זה ייכנס לתוקפו 90 יום לאחר חקיקתו ויחול על עובדים מאותו יום ואילך.

דוד רותם: דהיינו, על עובדים שיבקשו להתקבל.

דוד רותם: אם לא יהיו תקנות, יהיה בג"ץ.

רוני טלמור: אם לא יהיו תקנות, גם בחברות וגם בתאגידים תיווצר הוראה שיכול להיות שהציבור לא יכול לעמוד בה.

דוד רותם: לא, בג"ץ יאמר שהחוק לא נכנס לתוקף.

רוני טלמור: בג"ץ לא מסיים את העבודה ביום אחד, ביום ה-91.

קרן ויינשל: אני לא רוצה ליצור מצב שהתחולה של החוק תהיה תלויה בהתקנת תקנות כי זה מבחינה חקיקתית בעייתי מאוד.

זבולון אורלב: אני מסכים אתך ולכן אני מציע שבשלב הזה לא ניכנס לעניין הזה, אבל לקראת השנייה והשלישית נכין הצעה מורכבת.

דוד רותם: חוק זה ייכנס לתוקפו 90 יום לאחר חקיקתו.

דוד רותם: השר יגיש לאישור הוועדה את התקנות כאמור בסעיף 50א(ב) בתוך 45 ימים.

דוד רותם: אם הוא יגיש אחרי 90 ימים, הם ילכו לבג"ץ.

חיים כץ: זה נוגע רק למשרדי ממשלה.

דוד רותם: לא, אתה לא צודק.

חיים כץ: שם יש תקנות.

חיים כץ: כבר הרבה זמן זה עובד כך.

חיים כץ: כבר שנתיים.

רונן גומולסקי: בחברות הממשלתיות קיים כבר הסדר וההסדר, כמו שציין חבר הכנסת כץ, כבר עובד.

רונן גומולסקי: לכן אני לא חושב שצריך לקבוע את ההגבלה הזאת של תקנות תוך 90 ימים.

רונן גומולסקי: אם מאיזושהי סיבה זה לא יקרה ויוגש בג"ץ, גם בג"ץ לא יפסוק בעניין תוך 10 ימים.

רונן גומולסקי: יש כבר הסדר ויש תקנות.

דוד רותם: מכיוון שהסייגים האלה לא בדיוק מוצאים חן בעיני כולם, מה שיקרה זה דבר פשוט.

דוד רותם: לפני הקריאה השנייה, עד הקריאה השנייה ואחרי הקריאה השנייה, יתקנו את מה שאתם תבקשו, אם יחליטו כך, אבל קודם כל, כדי להעביר את זה בקריאה הראשונה, אני רוצה להגביל את השר.

זבולון אורלב: אני אישית מקבל את גישתך.

זבולון אורלב: לדעתי זה מה שיהיה.

זבולון אורלב: אני אציע בקריאה השנייה והשלישית לקבל את עמדתך.

זבולון אורלב: כלומר, אם נכנס החוק לתוקפו ועדיין אין את התקנות, בינתיים יחולו הסייגים האלה.

זבולון אורלב: אני לא רואה שום בעיה ואני לא רואה שמישהו הולך להתנגד לזה.

זבולון אורלב: כל הבעיה שלנו היא מה קורה באותם גופים שאין להם.

זבולון אורלב: האם להכניס חוק שאין לו סייגים, כן או לא, שאני מתנגד, או לומר לאותם גופים שזה צמוד או לחברות הממשלתיות או לשירות המדינה.

זבולון אורלב: לבנות את הטכניקה הזאת כאשר לא כולם נמצאים, אני לא בעד זה.

זבולון אורלב: לכן אמרתי שנדחה את זה לקריאה השנייה והשלישית.

דוד רותם: האם מקובל עליך שבינתיים זה מה שייכתב?

זבולון אורלב: כן.

קרן ויינשל: בינתיים זה מה שיהיה לגבי החברות וגם לגבי התאגידים.

רוני טלמור: אולי אפשר לכתוב בדברי ההסבר שלקראת הקריאה השנייה והשלישית יגובש הסדר.

זבולון אורלב: אין בעיה.

דוד רותם: לקראת קריאה שנייה ושלישית ממילא יהיו הסתייגויות של חברי כנסת רבים.

קרן ויינשל: אני רוצה לסכם לעצמי.

קרן ויינשל: החוק נכנס לתוקפו 90 יום מיום פרסומו, השר יביא לאישור הוועדה תוך 45 ימים.

זבולון אורלב: בדברי ההסבר תכתבי שהעניין הזה יובא לדיון נוסף בקריאה שנייה ושלישית על מנת למצוא הסדר פרטני המתאים לסוגים השונים של החברות הממשלתיות, התאגידים וכדומה.

קרן ויינשל: הוראות סעיפים 50א ו-60ב המוצעים לא יחולו על קרובי משפחה שהיו מועסקים כדין באותה חברה או תאגיד ערב תחילתו של החוק.

דוד רותם: לא שהיו מועסקים כדין אלא שהיו מועסקים.

דוד רותם: מי שעובד היום, עובד.

קרן ויינשל: הוראות הסעיפים יחולו על קרובי משפחה שיתקבלו לאחר תחילתו.

דוד רותם: מצוין.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 1 הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה