ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 161, 2007-03-12 09:00

מנחם בן-ששון: באנו היום לדון בתקנות חובת המכרזים (חובת שיתוף פעולה תעשייתי).

מנחם בן-ששון: חוק חובת המכרזים התשנ"ב קובע כלל שלפיו המדינה, או כל תאגיד ממשלתי – מועצות דתיות, קופות חולים – לא יתקשרו בחוזה לביצוע בטובין ובמקרקעין ובביצוע עבודה ורכישת שירותים אלא על פי מכרז פומבי שנותן לכל אדם הזדמנות שווה.

מנחם בן-ששון: בסעיף 3(א) לחוק יש הערות בדבר העדפות.

מנחם בן-ששון: תפקיד הרשות לשיתוף פעולה שפועלת במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בראשותה של הגברת בינה בראון הוא לנהל רכש גומלין של המדינה ולקדם שיתוף פעולה תעשייתי בעניינים של טובין ושירותים של המדינה ותאגידים ממשלתיים.

מנחם בן-ששון: בין שאר המטרות יש מינוף הוצאות ממשלתיות, יצירת הזדמנויות עסקיות תעסוקתיות, הבאת טכנולוגיות חדשות מחו"ל, הגברת השקעות זרות במחקר ופיתוח, הגברת ייצוא, פתיחת שווקים, חיזוק תעשיות ועסקים בפריפריה ובאזורי עדיפות לאומית, והגדלת מספר מפעלים ישראלים שנהנים מרכש גומלין.

מנחם בן-ששון: אנחנו מקבלים לידינו היום תקנות חובת מכרזים לאחר שהן עברו עיון מעמיק, התאמות.

מנחם בן-ששון: אנחנו נשתדל לעזור לכם היום.

מנחם בן-ששון: רשמתם לפנינו מספר שינויים מהותיים שנעשו, כמו הרחבת מעגל הגופים שחייבים בחובת שיתוף פעולה תעשייתי, שינוי הסף הקיים להטלת מחויבות לשיתוף פעולה תעשייתי, הפרדה בין שיעור רכש גומלין בטחוני לרכש גומלין אזרחי, עדיפות לסוגי עסקים, מניעת זכות השתתפות במכרזים לתקופה מוגבלת כסנקציה.

בינה בראון: בשנת 1995 תיקנה הממשלה באישור הכנסת תקנות שנקראו תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ וחובת שיתוף פעולה עסקי), התשנ"ט-1995.

בינה בראון: היה שם פרק שהתייחס להעדפת תוצרת הארץ, ופרק שהתייחס לחובת שיתוף הפעולה העסקי.

בינה בראון: מהניסיון שנצבר בשנים שעברו מ1995 ובשינויים שחלו בעולם בנושאי רכש גומלין ושיתוף פעולה תעשייתי, מצאנו את עצמנו נדרשים לתקן את התקנות החדשות.

בינה בראון: מה שהוועדה תתבקש לאשר היום זה תיקון תקנות חובת המכרזים (חובת שיתוף פעולה תעשייתי), התשס"ז-2006, וכן לאשר את השארית של תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ וחובת שיתוף פעולה עסקי) (תיקון), התשס"ז-2007.

בינה בראון: בפרק הנותר של הגנה על תוצרת הארץ אנחנו לא נוגעים, אנחנו לא רוצים להשמיט אותו מספר החוקים.

בינה בראון: אישור הוועדה מתבקש לשני הסטים של התקנות האלו.

בינה בראון: התקנות האלו באות להכניס מודרניזציה, ייעול והפשטה של ההליכים שקשורים בשיתוף פעולה תעשייתי ורכש גומלין.

בינה בראון: התקנות הותקנו בעצה אחת עם האוצר, בעיקר עם מינהל הרכש של האוצר.

בינה בראון: בדקנו את עצמנו בביצועים שנעשו ב5 השנים אחרונות, ב10 השנים אחרונות.

בינה בראון: מ2000-2005 רכש הגומלין שהובא לארץ עמד על כ-10 מיליארד דולר.

בינה בראון: 2006 הייתה שנה טובה ליהודים.

בינה בראון: הגענו למימושים של כמעט 3 מיליארד דולר, שזה כ-45% יותר משנה שעברה, וצמצום חובות אבודים מכ300 מיליון דולר ל150 מיליון דולר.

בינה בראון: אין עוד סיכומים סופיים, אבל המספרים הם דרמטיים.

בינה בראון: כל זה נעשה בתקנות שאין לנו כמעט אמצעי אכיפה בהן.

בינה בראון: מצאנו לנכון לתקן את התקנות בכמה דברים.

בינה בראון: ביקשנו לפשט את ההליכים באופן שהתקנות יחולו רק על סף של 5 מיליון דולר ומעלה או 25 מיליון שקל, כאשר הנימוקים לדבר הזה היו 2.

בינה בראון: אנחנו בדקנו את עצמנו בסף הקיים של חצי מיליון דולר, מה הם המימושים שאנחנו מסוגלים להביא.

בינה בראון: על עסקה של חצי מיליון דולר הסך המחויב הוא כ100,150 אלף דולר.

בינה בראון: על סכום כזה אני מתקשה לחייב חברה מארצות הברית לשלוח סוכן לארץ לעשות סקר של התעשייה ולבדוק את היכולות.

בינה בראון: אחוז העסקאות בדלתא של בין חצי מיליון דולר ל5 מיליון דולר עומד על 2%.

בינה בראון: זה למעלה ממחצית ממספר העסקאות.

בינה בראון: במצב כזה יוצא מצב שמדינת ישראל מחתימה חברה על מחויבות שאנחנו מראש יודעים שאין שום סיכוי שהיא תממש אותה.

בינה בראון: זה נראה לנו לא נכון, לא יעיל ומוציא שם רע למדינת ישראל.

בינה בראון: בסף של 5 מיליון דולר אנחנו "מתלבשים" על המכרזים הגדולים במשק.

בינה בראון: אנחנו מרחיבים את הבסיס לעומת העלאת הסף.

בינה בראון: התקנות יחולו גם על קופות חולים, גם על תאגידים מקומיים שהם לא במסגרת התקנות אלא במסגרת תיקון שמתקיים עכשיו של פקודת העיריות.

בינה בראון: הן יחולו גם על הרשויות המקומיות.

בינה בראון: אנחנו מרחיבים את הבסיס ומפשטים את ההליך.

בינה בראון: אנחנו מפשטים את ההליך כיוון שהיום יש תופעה שחלק מאלה שנדרשים לעשות רכש גומלין במכרזים לא עושים כך בגלל שהם לא יודעים, בגלל שהם שוכחים, או בגלל שהם מעדיפים לא לעשות כך.

בינה בראון: אנחנו מוצאים את עצמנו רצים אחרי הזנב של הרכבת.

בינה בראון: חשבנו שיעיל יהיה יותר לדרוש הוכחה בזמן פרסום המכרז כשיש דרישה לרכש גומלין, ויחד עם פרסום המכרז תגיש החברה המתמודדת תוכנית מימוש שמראה את רצינות כוונותיה ואת הכנתה לממש בארץ.

בינה בראון: זה הליך שנדרש כמעט בכל רשות רכש גומלין שאני מכירה בעולם.

בינה בראון: יש כאלה שמחמירים ודורשים ממגיש ההצעה להגיש חוזים חתומים עם אותה תעשייה של אותה מדינה אף על פי שהוא טרם זכה במכרז.

בינה בראון: הדבר הבא הוא הפרדה בין האחוז הנדרש ברכש גומלין בטחוני לאחוז הנדרש ברכש גומלין אזרחי.

בינה בראון: התקנות שלנו אינן חלות על כספי סיוע.

בינה בראון: אנחנו מדברים כרגע על רכישות ביטחוניות שנעשות מתקציב שקלי בעיקר באירופה.

בינה בראון: הסכום השנתי שבו מדובר הוא סדר גודל של 30-50 מיליון דולר, אלא אם כן יש רכישה גדולה באותה שנה.

בינה בראון: כאן היינו רוצים להעלות את הסף כיוון שאנחנו מנהלים מול אותן מדינות מו"מ לקיזוז לטובת הייצוא הביטחוני של התעשיות הישראליות .

בינה בראון: מצבי לא טוב כשאני באה לקיים מו"מ מרמה של 35% מול אותה מדינה שדורשת 150% או 100%.

בינה בראון: ניהלנו מו"מ עם משרד הביטחון.

בינה בראון: ביקשנו להעלות את אותו אחוז לרכש ביטחוני ל100%.

בינה בראון: בהתכתבות בינינו סוכם שזה יהיה 50%.

בינה בראון: הוסכם בינינו שמנכ"ל משרד הביטחון יוכל לפנות אלינו במקרים מיוחדים בבקשה להוריד את האחוז.

בינה בראון: אנחנו נשקול את העניין ברוח אוהדת.

בינה בראון: זה בנוסף לפטורים שקיימים למשרד הביטחון.

בינה בראון: כרגע אין לנו שום אמצעי אכיפה מול חברות שאינן פועלות כפי שהתחייבו, אלא לקחת אותן לבית משפט.

בינה בראון: זה הליך ארוך, כואב ומתיש.

בינה בראון: קיבלנו את הסמכות לאחר עריכת שימוע ובהסכמת החשב הכללי להטיל עונש של רשימה שחורה, זאת אומרת להכניס חברה סרבנית כזאת לרשימה שחורה של עד 5 שנים.

בינה בראון: לא עשינו את זה מחויב, אלא השארנו שיקול דעת כי יש פעמים שהמדינה תרצה לקנות מאותה חברה, מאותו ספק יחיד או בדרך אחרת.

בינה בראון: הרחבנו את האפשרות שלי לתת פטורים.

בינה בראון: יש היום מצב שכמה וכמה חברות עושות over credit ב1000%, ב900%, ב-700% .

בינה בראון: אנחנו רוצים לעודד אותן לגשת למכרזים נוספים.

בינה בראון: יכול להיות שניתן להן פטור.

בינה בראון: ועדת שרים משמשת כוועדת ערר על החלטות שלי.

בינה בראון: אפשר להגיש ערר.

בינה בראון: ב10 השנים האחרונות הוגש ערר אחד לוועדת שרים.

בינה בראון: זה נשאר על כנו.

מנחם בן-ששון: יש אחת לשנה חובת דיווח לממשלה.

בינה בראון: לפי החלטת ממשלה 971 יש חובת דיווח אחת לשנה לממשלה.

חגי פדר: אני רוצה להתייחס להעלאת הסף מ25 מיליון שקלים.

חגי פדר: רציתי להסביר מה ההיגיון ומדוע רצינו בזה.

חגי פדר: אנחנו מרחיבים את שיתוף הפעולה התעשייתי בכל מה שקשור לעסקאות גדולות.

חגי פדר: בעסקאות של מיליונים בודדים אנחנו רואים שתקנות שיתוף הפעולה העסקי מהוות חסם.

חגי פדר: מחברה זרה שרוצה להיכנס לעסקה של 2,3 מיליון שקלים דורשים דרישות לגבי העברת רכש ממדינות אחרות לישראל.

חגי פדר: זה גורם להרבה חברות בעסקאות קטנות לא לרצות לעשות עסקים ולא להיכנס לעניין הזה.

חגי פדר: הדבר הזה גורם נזק פעמיים.

חגי פדר: פעם אחת זה מייקר את העסקאות כי זה מקטין את התחרות ואז הממשלה צריכה לשלם יותר עבור אותו תוצר, ופעם שנייה זה שבגלל הנושא הזה חברה בכלל לא תיכנס.

חגי פדר: העניין של רכש גומלין לגבי עסקאות קטנות של מתחת ל25 מיליון שקלים מהווה חסם לעידוד התעשייה.

חגי פדר: לאחר שניהלנו מו"מ עם הרשות לשיתוף פעולה תעשייתי הגענו לאיזה שהוא סכום ששומר על האיזון.

חגי פדר: מצד אחד הוא לא מהווה חסם לעסקאות קטנות, ומצד שני הוא מרחיב את שיתוף הפעולה התעשייתי בעסקאות הגדולות.

קרן דהאן: נתנו את האישור שלנו לתקנות.

ליאורה צברי: משרד הביטחון משתף פעולה ומשתדל להגדיל את הרכש הממשלתי מעבר לקבוע בחוק.

ליאורה צברי: פה קרה דבר מאוד מסובך.

ליאורה צברי: במארס 2006 הייתה התכתבות בין הרשפ"ת למנכ"ל משרד הביטחון דאז, קובי תורן ז"ל.

ליאורה צברי: שם התבקש משרד הביטחון להסכים להעלאת שיעור רכש הגומלין ל50% במקום 35% כפ שנהוג לגבי שאר משרדי הממשלה.

ליאורה צברי: המנכ"ל דאז הסכים בתנאי שתישאר לו האפשרות במקרים שאינם דווקא טעמי ביטחון להעמיד את זה על 35%.

ליאורה צברי: הייתה התכתבות בינו ובין הרשפ"ת.

ליאורה צברי: בשלב מסוים הרשפ"ת הסכימה, אבל היא אמרה שזה יהיה בהתייעצות איתה.

ליאורה צברי: בינתיים קובי תורן סיים את תפקידו.

ליאורה צברי: אחר כך, כשגבי אשכנזי נכנס לתפקידו, המשיכה חליפת המכתבים, כשההבנה הייתה שלמנכ"ל משרד הביטחון תישאר האפשרות הבלעדית לרדת ל35%.

ליאורה צברי: הייתה ישיבת ממשלה שבה אושרו התקנות.

ליאורה צברי: קרתה איזו שהיא אי הבנה פרוצדורלית.

ליאורה צברי: משרד הביטחון לא ידע על הדיון בממשלה.

ליאורה צברי: אנחנו כמשרד ממשלתי מיושרים בקו אחד, אבל בכל זאת רצינו שהוועדה תדע שהייתה איזו שהיא התכתבות, שהייתה איזו שהיא הבנה שמשרד הביטחון הסכים להעלות את שיעור שיתוף הפעולה העסקי ל50% בתנאי שלמנכ"ל משרד הביטחון תישאר אפשרות.

ליאורה צברי: אני מבקשת שהוועדה תשקול את זה.

מנחם בן-ששון: הוועדה תשקול את זה.

מנחם בן-ששון: אני הבנתי שהשאיפה הייתה ל100% ושהצליחו להגיע להסכמה על 50% .

מנחם בן-ששון: זאת לא הסכמה בלעדית, אבל אנחנו סומכים על כך שהצוות שצריך להגדיר מה יהיה בין 50% ל35% –במקרים חריגים אפילו פחות מכך – יעשה זאת.

ליאורה צברי: מחילופי המכתבים היה ברור שזה כאילו התייעצות.

ליאורה צברי: מנכ"ל משרד הביטחון מחויב להתייעץ עם הרשפ"ת.

ליאורה צברי: הוא לא יכול לעשות שום דבר בלי הרשפ"ת.

ליאורה צברי: משרד הביטחון יהיה מרוצה אם תחזרו למקור של התייעצות.

ליאורה צברי: משרד הביטחון, על אף החובה בחוק לקיים 35%, קיים הרבה יותר.

ליאורה צברי: אנחנו ממילא משתדלים יותר, אבל רצינו בכל זאת.

ליאורה צברי: .

יהודה שגב: אנחנו רוצים לברך את הרשפ"ת ואת בינה בראון על העבודה האדירה שנעשתה לגבי התקנות שמונחות פה ולגבי מה שנדון בשבוע שעבר בוועדת הכספים - הרחבת התחולה על גופים נוספים.

יהודה שגב: אחרי 11 שנה הגיע הזמן להכיר קצת יותר במצבנו.

יהודה שגב: נעשתה פה עבודה חשובה מאוד.

יהודה שגב: לנו יש שאלת הבהרה אחת בשני נושאים שאנחנו מבקשים לתקן בתקנות.

יהודה שגב: האם התחולה של התקנות כפי שהן מונחות כוללות את משפחת פרוייקטי ppt, bot, pfi?

יהודה שגב: דבר שני זאת סוגיית הסף שהועלה מ5 מיליון ל25 מיליון.

יהודה שגב: לנו נראה שהסף גבוה מידי.

יהודה שגב: הוא עלול להוציא מתחולת התקנות קבוצה גדולה של מפעלים קטנים ובינוניים.

יהודה שגב: נכון שמדובר בכמות קטנה, אבל בכל זאת מדובר במגזר שלדעתי גם המחוקק וגם הממשלה צריכים לעודד אותו.

יהודה שגב: 25 גבוה מידי.

יהודה שגב: הייתי שמח אם הממשלה, נציג משרד האוצר והרשפ"ת יביאו מספר יותר נמוך מ25.

ראובן קוגן: התקנות אמורות לחול גם על מערכת קופות החולים.

ראובן קוגן: אנחנו מבקשים שיחריגו את קופות החולים מהתקנות.

ראובן קוגן: היה אמור להיות אתמול דיון אצל מנכ"ל משרד האוצר כדי לגבש את העמדה הזאת סופית.

ראובן קוגן: הוא נדחה לתחילת אפריל.

מנחם בן-ששון: אני מוכן לעשות הפסקה בדיון.

מנחם בן-ששון: אני מוכן שהממשלה תתאם את עמדותיה.

מנחם בן-ששון: אני קיבלתי מכתב ממזכירות הממשלה לפני 3 חודשים.

מנחם בן-ששון: אני הייתי בשל לדון בו.

מנחם בן-ששון: תודה לך על ההערה, אבל אנחנו לא מסוגלים להתמודד עם השאלה הזאת.

ראובן קוגן: מערכת הבריאות לא מסוגלת לממן את הנושא הזה של שיתוף פעולה או רכש חוזר.

ראובן קוגן: העניין הזה ייקר את מחירי הרכש של קופות החולים.

ראובן קוגן: במערכת המחירים של מערכת הבריאות, שכולם מחירים מפוקחים שלא קשורים למחירי התשומות, היא לא תוכל לממן את זה.

ראובן קוגן: התוצאה של זה היא שקופות החולים יבואו לממשלה ויבקשו את הפיצוי הזה מתקציב המדינה כי אין להן שום מקור אחר לממן את זה.

ממשלת ישראל ביקשה מוועדת החוקה לאשר תקנות.

יש הפרדת רשויות.

מותר לפקיד בממשלה להגיד מה שהוא חושב.

לממשלה יש אפשרות למשוך את התקנות או לבקש מאיתנו לאשר.

מכיוון שאני חושב שהתקנות האלו חשובות.

.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת גפני, שיכנעת אותי.

רונית תושייה: יש את הנושא של קבלנות המשנה.

רונית תושייה: בוטלו המבחנים ליישום סמכות הרשפ"ת לקבלנות משנה.

רונית תושייה: המבחן העיקרי והחשוב ביותר זה שיש תעשייה בארץ שמסוגלת לבצע את השירות.

רונית תושייה: הרשפ"ת צריך לממש.

רונית תושייה: אנחנו מבקשים להחזיר את המבחן הזה.

רונית תושייה: אני מתייחסת לכך שצריך להוכיח שיש קבלנות משנה שמסוגלת לבצע את העבודה במסגרת הפרוייקט.

רונית תושייה: אנחנו לא חושבים שצריך להעדיף קבלנות משנה - אני חושבת שהתאחדות התעשיינים אמורה להצטרף אלינו – על כל דרך אחרת ליישום התקנות.

רונית תושייה: הנקודה השנייה זה לגבי תנאי הסף.

רונית תושייה: אנחנו מודעים לחשיבות של תנאי הסף ולסיכון במכרזים, מה גם שידוע פה שרוב הפרוייקטים לא יתגשמו כי לא כל אחד זוכה במכרז.

רונית תושייה: יש היום מנגנון שהרשפ"ת הוא זה שמאשר את החתימה של המשרד הממשלתי או החברה שהוטלו עליה התקנות.

רונית תושייה: אי אפשר לחתום ללא אישור שלה, אלא בתנאים שנקבעו בתקנות.

רונית תושייה: אנחנו מבקשים להחזיר את שני הסעיפים האלה.

אלון שלזינגר: ההצעה טוענת שלא תהיה השלכה תקציבית.

אלון שלזינגר: משרד הבריאות חושב שתהיה לזה השלכה תקציבית.

אלון שלזינגר: יש חשיבות שהוועדה תשמע ותחליט כראות עיניה.

מנחם בן-ששון: אני אשלח מכתב לשני השרים כדי להביע את מורת רוחי.

אלון שלזינגר: תרופות רבות מעוגנות על ידי פטנט.

אלון שלזינגר: יש חשש שהחיוב של אותן יצרניות לרכש גומלין ייצור העלאה של המחירים וגלגול של המחירים על הקופות.

אלון שלזינגר: זה ייצור גלגול של כל הייקור הזה על המבוטחים.

אלון שלזינגר: זה יפגע בשירות.

אלון שלזינגר: אני חושב שלא ניתן מספיק דגש בהצגה של השינוי ביחס לחוק הישן.

אלון שלזינגר: אנחנו חושבים שהיה ראוי לבחון על ידי הרשפ"ת אם יש השפעה או אין השפעה.

מנחם בן-ששון: האם אדוני סבור שראש הממשלה צריך למשוך את התקנות חזרה ובינתיים כל מיני מפעלים שיכולים להרוויח רווח גדול, שגם זה רווח של אזרחים, יחכו?

מנחם בן-ששון: האם זאת ההמלצה?

מנחם בן-ששון: זאת המלצת שר הבריאות?

מנחם בן-ששון: האם שר הבריאות מבקש שאני אמשוך את התקנות?

אלון שלזינגר: אני לא יכול להשיב בשמו.

יוסי לוי: הערה מהותית נוגעת להגדרה של ספק חוץ.

יוסי לוי: הגדרה של ספק חוץ מתייחסת למי שאיננו ספק ישראלי.

יוסי לוי: אני בטוח שגם לא הרשפ"ת ואפילו לא הממשלה מתכוונים למצב שבו ספק מקומי זוכה במכרז ו95% מהתחולה של האספקה שלו היא פריטים מיובאים.

יוסי לוי: בצורה כזאת נוצר מצב של אפליה לרעה של ספקי חוץ לעומת ספקים מקומיים.

יוסי לוי: זאת אמנם הערה טכנית, אבל יש בה מהותיות.

יוסי דוברובסקי: אנחנו מתנגדים להרחבת בסיס רכש הגומלין בתחום התרופות והציוד הרפואי המתכלה.

יוסי דוברובסקי: זה לא ישים בתחום הזה, כי קרוב ל80% מהרכש של התרופות למדינת ישראל הוא רכש של תרופות פטנטיות.

יוסי דוברובסקי: לא ניתן לדרוש פטור על כל חברה ועל כל מוצר.

יוסי דוברובסקי: ב1995, בחוק חובת המכרזים, החרגנו את זה.

יוסי דוברובסקי: לא נמצא שם תרופות וציוד רפואי מתכלה פטור ממכרז.

יוסי דוברובסקי: זה לא פרקטי.

מנחם בן-ששון: אתה לא רוצה להחריג את קופות החולים, אתה רוצה להחריג רק תרופות פטנטיות.

יוסי דוברובסקי: התעשייה הישראלית זה תרופות גנריות בייצור מקומי.

יוסי דוברובסקי: רוב הרכש של מדינת ישראל בתחום התרופות הפטנטיות זה פשוט לא ישים.

מה אם התקנות האלו יאושרו לגבי תרופות פטנטיות?

יוסי דוברובסקי: זה לא ישים.

יוסי דוברובסקי: איך תעשה מכרז?

יוסי דוברובסקי: בין מי למי תעשה מכרז?

יוסי דוברובסקי: זה לא מוצר צריכה שאתה יכול לעשות מכרז.

האם כאשר לא יוסיפו תרופות לסל הבריאות יגידו שזה בגלל התקנות האלו?

האם התירוץ של השנה התקציבית הבאה של שני המשרדים החשובים האלה יהיה בגלל התקנות?

בינה בראון: תקציב הרכש של מערכת הבריאות על שלוחותיה השונות – קופות חולים, בתי חולים ממשלתיים - הוא גדול וענק.

בינה בראון: ב10 השנים האחרונות רכש הגומלין שנעשה בגין ההוצאה הכספית הזאת עומד על קרוב ל0.

בינה בראון: מבחינתנו זה פספוס אדיר.

בינה בראון: יש פה תעשיית תרופות אדירה, יש פה תעשיית בתי חולים אדירה, יש פה תעשיית חקר רפואי אדירה, יש תעשיות נוספות כמו אותם מפעלים שיכולים להשתמש בציוד טלפוניה, בציוד מחשובי ובציודים אחרים.

בינה בראון: כשמדברים על ציוד של בתי חולים מדברים על מיטות, על סדינים, על מחשבים ועל תרופות.

בינה בראון: התקנות נתנו לי אפשרות לתת פטור במקום שאין תועלת לרכש הגומלין.

בינה בראון: דוגמה לפטור שנתתי זה עסקת רכישת הגז הטבעי ממצרים.

בינה בראון: זאת עסקה שעומדת על 2.5 מיליארד דולר.

בינה בראון: יש בה נפח עצום לרכש גומלין, אבל בכל זאת ויתרנו כי הוכיחו לנו שמחיר הגז בעת חתימת העסקה היה כ40% יותר זול ממחיר השוק.

בינה בראון: לו היינו פותחים את זה בכדי לעשות רכש גומלין היינו גורמים נזק, לא תועלת.

בינה בראון: יש לי סמכות לתת פטור במקום של ספק יחיד או בכל מקרה אחר.

בינה בראון: מערכת הבריאות נוהגת לרכוש חלק נכבד מהרכישות שלה באמצעות יד ארוכה שנקראת "שראל".

בינה בראון: אני לא יודעת לפי איזה סמכות הם עובדים, כי לא הצלחתי לברר במשרד המשפטים או במשרד הבריאות, אבל הם עושים מה שהם רוצים בתקציבים ממשלתיים ללא מכרזים .

בינה בראון: הם אפילו לא טורחים לענות למכתבים.

בינה בראון: הממשלה צריכה להשליט סדר בדבר הזה.

בינה בראון: זה כסף ממשלתי.

בינה בראון: אומנם קופות החולים לא היו בחוק חובת המכרזים, אבל באחד התיקונים לחוק הם כן הוכנסו ללא החרגה.

בינה בראון: אנחנו נדון בכל דבר לגופו.

בינה בראון: התקנות צריכות לחול על מערכת הבריאות ועל קופות החולים.

בינה בראון: לגבי השאלה אם התקנות חלות על ppt, pot, bot, אז כתוב בתקנות שהתקנות חלות גם על התקשרות שנעשתה שלא במכרז, כי חוק חובת המכרזים דן באלה ואלה.

בינה בראון: הרכבת הקלה בתל-אביב זה bot.

בינה בראון: כאשר ה botהוא ספק פרטי או יזם פרטי שבונה מכספו איזה שהוא פרוייקט, מתחזק אותו, מפעיל אותו במשך שנים ומוסר אותו לממשלה אז אין טעם לדרוש רכש גומלין כי האיש עושה את הכל מכספו והממשלה לא שמה יד בכסף, אבל כאשר הbot הוא רק בכותרת או בשם, כמו הרכבת הקלה בתל-אביב, והממשלה משלמת ליזם 7 מיליארד שקל, אז הסיכום שלנו הוא שברכבת הקלה בתל- אביב ייעשה רכש גומלין בסך 30% על הכסף הממשלתי, זאת אומרת על 7 מיליארד שקל.

בינה בראון: כך צריך להיעשות.

בינה בראון: אני רוצה להראות דוגמה נוספת של כסף שניתן על ידי מרכז ההשקעות לאינטל.

בינה בראון: אינטל התחייבה בעבור הסכום הראשון שקיבלה לפני 10 שנים לעשות אצלנו רכש גומלין של 915 מיליון דולר.

בינה בראון: היא עשתה כמעט מיליארד וחצי.

בינה בראון: עכשיו, במנה השנייה, כשאושרו לה 524 מיליון דולר, היא התחייבה לעשות 825 מיליון דולר.

בינה בראון: היא עשתה 800 מיליון בבניית הבניין כשהיא הכניסה כל מיני חומרים ישראלים וספקים ישראלים.

בינה בראון: אנחנו מאוד גאים בעניין הזה.

בינה בראון: אנחנו לא מתעסקים רק במכרזים.

נסים זאב: יש מעקב על ההתניה הזאת?

בינה בראון: יש לנו מעקב של פעמיים בשנה.

בינה בראון: אנחנו יודעים להגיד איזה מפעלים, איזו חלוקה ואיזה מקום בארץ.

בינה בראון: לגבי התיקון שביקש עו"ד יוסי לוי.

בינה בראון: אנחנו מסכימים לדעתו.

בינה בראון: הנוסח הקיים עונה על הבעיה.

בינה בראון: נמל חיפה.

בינה בראון: תמורת רכישת כלי רכב על ידי מינהל הרכב הממשלתי, שעומדת על כ-15 מיליון דולר בשנה, אנחנו דורשים מספקי הרכב לקנות פה מוצרים משוק הרכב.

בינה בראון: בשנת 1994 הם קנו ב8 מיליון דולר.

בינה בראון: בשנים 2004 ו2005 הם קנו ב530 מיליון דולר.

בינה בראון: יש היום 34 מפעלים שהם ספק מורשה.

בינה בראון: בכל אוטו שאתם נוסעים יש חלקים שנעשים פה בישראל.

בינה בראון: זה נעשה על ידי זה שמפתחים תעשייה.

בינה בראון: אנחנו בודקים אם יש אפשרות לעשות את זה.

בינה בראון: התעשייה הישראלית סיפקה 29 מנופים ב-10 השנים האחרונות.

בינה בראון: נמל חיפה, כדאי שתרדו מהטענות שלכם.

מנחם בן-ששון: אני מבין את הגישה של מי שרוצה שזה יהיה מ25 מיליון שקלים, קרי מ-5 מיליון דולר ומטה, אם כי בעבודה המשווה שקיבלנו ראינו שזה השער בכל המדינות.

מנחם בן-ששון: אני סקרן לדעת שמא יש בדלתא שבין 3 מיליון או 4 מיליון ל5 מיליון איזה נתח חשוב שהפסדנו אותו.

מנחם בן-ששון: אני אבקש בעוד שנה לקבל את המידע.

מנחם בן-ששון: אני מניח שהרשפ"ת יהיה אדיב לתת לנו את המידע.

מנחם בן-ששון: אנחנו ננתח אותו יחד מסביב לשולחן הוועדה, כדי לראות אם אנחנו יכולים להועיל.

מנחם בן-ששון: לגבי המהלך האחר.

מנחם בן-ששון: בדרך כלל כשיוצאים למהלך גדול שיש בו תפישה עקרונית שנועדה להגיע לרווחה משקית - במקרה הזה לרווחה אינטרסנטית - יש עוד נקודות מסוימות שגופים מאוד מוגדרים רוצים לתקן.

מנחם בן-ששון: אתם פתחתם את האפיק הזה באמצעות הסמכות שניתנה לך, גברת בראון, אישית, אבל גם באמצעות פורום כשמדובר בנפח תקציבי גדול יותר שמניח את דעתי שההיגיון נמצא מאחורי המערכת הזאת.

מנחם בן-ששון: תכליתו היא לסייע, תכליתו היא לא לשחוק.

בינה בראון: תקנות חובת המכרזים (חובת שיתוף פעולה תעשייתי), התשס"ז-2006.

בינה בראון: בתוקף סמכותה לפי סעיף 3א(א) לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 (להלן – החוק) ובאישור ועדת החוקה, חוק ומפשט של הכנסת, הממשלה מתקינה תקנות אלה: פרק א': פרשנות הגדרות 1.

בינה בראון: בתקנות אלה "המזמין" – המדינה, תאגיד ממשלתי, תאגיד מקומי וקופת חולים המתקשרים לפי תקנות אלה, למעט חברה אשר בהתאם לסעיף 63א לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 (להלן –חוק החברות הממשלתיות) לא חלה לגביה ההוראה המסמיכה של סעיף 4(א) לחוק האמור, וחברה בת של חברה כאמור; "התקשרות משנה מקומית" – התקשרות של ספק חוץ שזכה במכרז לרכישת טובין מתוצרת הארץ, או לביצוע עבודה או שירותים בארץ והכל לצורך ביצוע ההתקשרות נושא המכרז ; "הרשפ"ת" – הרשות לשיתוף פעולה תעשייתי הפועלת במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה; "טובין מיובאים" – טובין שאינם טובין מתוצרת הארץ; "טובין מתוצרת הארץ" – טובין שיוצרו בישראל או באזור או במקום אחר באישור הרשפ"ת, בעסקה אחת או במספר עסקאות במאוחד, או בתקופה שתקבע, הכל פי שיקול דעת הרש"פ"ת, ובלבד שמחיר המרכיב הישראלי בהם מהווה 35% לפחות ממחיר ההצעה או ערך פחות מכך, לפי מבחנים שפרסמה הרשפ"ת ברשומות; "ייצור" – הפקה של טובין או שינוי מהותי בהם שכתוצאה מהם התקבלו טובין או שירותים חדשים או שונים; "מחר הצעה – לרבות מסים, היטלים, אגרות, הוצאות ביטוח והובלה, ולעניין טובין מיובאים - מחיר ס.י.פ.

בינה בראון: בנמל בישראל ובכלל זה מסים, היטלים, אגרות, הוצאות ביטוח והובלה; "ספק חוץ" – יצרן, ספק או יבואן של טובין מיובאים, או ספק של עבודה שאינה מבוצעת בארץ;

יוסי לוי: צריך להוסיף את המילים "בין בעצמם ובין באמצעות אחרים", כדי להכליל בפנים גם את הטובין וגם את העבודה.

בינה בראון: אפשר לקבל את זה.

בינה בראון: "עבודה או שירותים בארץ" – עבודה או שירותים המבוצעים בישראל או באזור בידי אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל או תאגיד הרשום בישראל או במקום אחר באישור מראש של הרשפ"ת;

יוסי לוי: צריך לכתוב את המילים "עבודה לרבות שירותים".

יוסי לוי: כיוון שעבודה ושירותים זה אותו דבר, אז צריך להכניס בתוך ההגדרה של עבודה את השירותים.

יוסי לוי: בהגדרת התקשרות צריך למחוק את המילה "או שירותים", ולהשאיר רק את המילה "עבודה".

יוסי לוי: אפשר לעשות עבודה או שירותים גם ב3(ב), או פשוט לקצר את ההגדרה.

אפרת רוזן: זה בסדר.

מנחם בן-ששון: תקראי, בבקשה, שוב את הסעיף.

בינה בראון: "עבודה בארץ" - עבודה, לרבות שירותים המבוצעים בישראל או באזור בידי אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל או תאגיד הרשום בישראל או במקום אחר באישור מראש של הרשפ"ת;

בינה בראון: "שיתוף פעולה תעשייתי" – פעילות עסקית בארץ כמפורט בתקנה 4.

בינה בראון: פירוש מונחים שלא הוגדרו 2.

בינה בראון: מונחים בתקנות אלה שלא הוגדרו בתקנה 1, יפורשו כמשמעותם בתקנות חובת מכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן: תקנות חובת המכרזים), ולעניין התקשרויות מערכת הביטחון – כמשמעותם בתקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הביטחון), התשנ"ג1-993, לפי העניין זולת אם נאמר בהן במפורש אחרת.

בינה בראון: פרק ב': חובת שיתוף פעולה תעשייתי.

בינה בראון: 3.

בינה בראון: חובת שיתוף פעולה תעשייתי (א) הוראות פרק זה יחולו, בשינוים המחוייבים, גם על התקשרות שנעשתה שלא במכרז.

בינה בראון: (ב) המזמין יכלול במסמכי מכרז לרכישת טובין או לביצוע עבודה, ששווי ההתקשרות בהם עולה על הסף שנקבע בפסקה (א) או (2), הוראה בדבר מחויבות של ספק חוץ, אם יזכה במכרז, לקיים שיתוף פעולה תעשייתי לפי תקנות אלה, למעט אם ניתן פטור מלא או חלקי לעניין זה מראש על ידי הרשפ"ת: 1.

בינה בראון: שווי ההתקשרות עולה על 25 מיליון שקלים חדשים; (2) התקשרות המשך, להתקשרות ששוויה 25 מיליון שקלים חדשים, ושוויה עולה על 500,000 שקלים חדשים, הנעשית בתוך תקופה של חמש שנים מיום ההתקשרות המקורית.

בינה בראון: (ג) נוסח ההוראה ייקבע על ידי הרשפ"ת ויפורסם ברבים.

בינה בראון: 4.

בינה בראון: דרכים לשיתוף פעולה תעשייתי (א) שיתוף פעולה תעשייתי יהיה בדרך של התקשרות מ שנה מקומית, השקעות, מחקר ופיתוח, העברת ידע או רכישת טובין מתוצרת הארץ, או עבודה בארץ, או בדרך אחרת שאישרה הרשפ"ת מראש, למעט אלה: (1) הוצאות, לרבות עמלת סוכן, שהוצאו לקידום מכירותיו של ספק חוץ בישראל; (2) רכישת מניות של חברות אשר חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 חל עליהן, בשיעור שבו אין הרוכש נהיה בעל עניין כהגדרתו באותו חוק.

בינה בראון: (ב) בהשקעות, רכישה ומימון עבודות מחקר ופיתוח אשר ייחשבו שיתוף פעולה תעשייתי, לא ייכללו מענקים שנתנה הממשלה כחלק מתכנית השקעה או מימון כאמור.

בינה בראון: 5 התחייבות לשיתוף פעולה תעשייתי (א) מסמכי המכרז יכללו, בין היתר, את אלה: (1) נוסח התחייבות של ספק חוץ הזוכה במכרז לקיים שיתוף פעולה תעשייתי כאמור בתקנות אלה (להלן –התחייבות); (2) שיעור שיתוף הפעולה התעשייתי הנדרש; (3) כללי דיווח בשל עמידה בתנאי ההתחייבות שתקבע הרשפ"ת.

בינה בראון: (ב) זכה ספק חוץ במכרז, יידרש במסמכי המכרז לצרף התחייבות לשיתוף פעולה תעשייתי.

בינה בראון: ההתחייבות תהיה לטובת המדינה.

בינה בראון: (ג) בתנאי המכרז ייקבע תנאי סף שלפיו תנאי להשתתפות ספק חוץ במכרז הוא שיגיש תוכנית למימוש מחויבותו לביצוע שיתוף פעולה תעשייתי לפי תקנות אלה אם יזכה במכרז, ביחד עם הגשת הצעתו למכרז.

בינה בראון: (ד) לא כלל המזמין במכרז את כל האמור בתקנות משנה (א) ו(ג), רשאית הרשפ"ת, בהסכמת החשב הכללי במשרד האוצר ולאחר שנתנה למזמין הזדמנות להשמיע טענותיו בפניה, להודיע למזמין על הקפאת הליכי המכרז עד אשר ימולאו הוראות תקנות אלה להנחת דעתה.

בינה בראון: (ה) החליטה ועדת המכרזים כי ספק חוץ הוא הזוכה במכרז, ייחתם איתו הסכם רק לאחר שהרשפ"ת אישרה כי מולאו הוראות פרק זה, ובכלל זה כי הוגשה לה תוכנית למימוש חובת שיתוף הפעולה התעשייתי; לא הודיעה הרשפ"ת למזמין בתוך 21 ימים מיום שהומצאה לה החלטת ועדת המכרזים, על סירובה לאשר כאמור, רשאי המזמין לחתום על ההסכם.

בינה בראון: (ו) הרשפ"ת רשאית לחתום הסכם מסגרת שייערך בו חישוב כולל של כל הפעילות העסקית של ספק החוץ ורכישותיו בישראל, ללא צורך בקבלת התחייבות נפרדת לכל רכישה.

בינה בראון: 6(א) היקף שיתוף הפעולה הנדרש.

בינה בראון: היקף שיתוף הפעולה התעשייתי יהיה בסכום השווה ל35% לפחות משווי העסקה או שווי ההתקשרות , לפי הענין; הייתה העסקה או ההתקשרות לצורך רכש ציוד ביטחוני של משרד הביטחון, לרבות יחידת סמך כמשמעותה בתקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הביטחון), תשנ"ג-1993, יעמוד היקף שיתוף הפעולה התעשייתי הנדרש על 50% לפחות ממחיר העסקה או ההתקשרות.

בינה בראון: (ב) הרשפ"ת בהתייעצות עם החשב הכללי ובאישור הממשלה, רשאית בכללים לקבוע כי בתחומי פעילות מסוימים ובאזורים מסוימים, תוכר פעילות ספק החוץ לעניין קביעת היקף שיתוף הפעולה התעשייתי בשיעורים העולים על 100%.

בינה בראון: (ג) הרשפ"ת רשאית לקבוע נוסח התחייבות לשיתוף פעולה תעשייתי, לפי תקנות אלה; קביעה כאמור תפורסם ברשומות.

בינה בראון: (ד) לבקשת המזמין רשאית הרשפ"ת לפטור מחובת שיתוף פעולה תעשייתי או לאשר שיתוף פעולה תעשייתי בהיקף נמוך מ35%, התקיים אחד או יותר מתנאים אלה: (1) דרישה לשיתוף פעולה תעשייתי או קביעת שיעור של 35 או 50 אחוזים בהתאמה; (א) תפגע פגיעה מהותית ברווחיות או במהלך העסקים הרגיל של המזמין (ב) לעניין תאגיד שהוקם בחוק – תפגע במילוי תפקידיו לפי חוק; 2.

בינה בראון: ההתקשרות מהווה פריצת דרך מסחרית או מדינית; 3.

בינה בראון: התקשרות בעלת אפיונים מיוחדים; 4.

בינה בראון: קיים הסכם מסגרת, כאמור בתקנה 5(ו), בין הרשפ"ת ובין ספק החוץ; 5.

בינה בראון: ספק החוץ הוא ספק יחיד; 6.

בינה בראון: ההתקשרויות הן בתחום רכישת דלק; 7.

בינה בראון: הספק ביצע בעבר שיתוף פעולה תעשייתי בשיעור ניכר ובולט מעבר לנדרש ממנו לפי תקנות אלה; הרשפ"ת תקבע, בהסכמת החשב הכללי, מבחנים למתן פטור לפי פסקה זו.

בינה בראון: (ה) החליטה הרשפ"ת לפטור מראש מחובת שיתוף פעולה תעשייתי או לאשר מראש שיתוף פעולה תעשייתי בהיקף נמוך מ35%, יכלול המזמין הודעה על כך במסמכי המכרז.

דוד רותם: ב6(ד) וב6(ה) צריך להוסיף את המילים "או 50% בהתאמה".

מנחם בן-ששון: זה סביר.

בינה בראון: 7(א) התקשרות משנה מקומית.

בינה בראון: במכרזים ששווי ההתקשרות בהם עולה על 25 מיליון שקלים חדשים ואשר לדעת הרשפ"ת, יש בהתקשרות חשיבות לקידום התעשייה והפיתוח הטכנולוגי בארץ, יכללו מסמכי המכרז הוראה בדבר התחייבות ספק החוץ, במסגרת התחייבותו להיקף שיתוף פעולה תעשייתי כאמור בתקנה 6, להתקשר בהתקשרות משנה מקומית, בהיקף שלא יפחת מ20% מערך ההתקשרות.

בינה בראון: (ב) מבלי לגרוע מחובתו לפי האמור בתקנה 7(א) ספק חוץ שהתחייב להתקשר בהתקשרות משנה מקומית כאמור, יציג למזמין ולרשפ"ת בתום ביצוע העבודה אישור מאת רואה חשבון על היקף התקשרות המשנה המקומית כפי שבוצעה בפועל ועל מהותה.

יוסי לוי: יוצא מצב שצריך לספק דיווח בתום ביצוע ההתקשרות, בעוד שעל פי 5(ה) צריך להגיש תוכנית למימוש ביצוע לפני ההתקשרות.

יוסי לוי: מה שצריך להוסיף זה את המילים "מבלי לגרוע מהאמור בסעיף 5(ה) ולפי האמור בסעיף 7(א)", כי אחרת יוצא מצב שהתקשרות משנה מקומית צריך להגיש בתום, לא בהתחלה.

יוסי לוי: פה הכוונה הייתה גם בהתחלה וגם בסוף.

בינה בראון: מקובל.

בינה בראון: 8.

בינה בראון: תקופת ביצוע התחייבות לשיתוף פעולה תעשייתי.

בינה בראון: ההתחייבות לשיתוף פעולה תעשייתי תבוצע בתקופת תוקפו של הסכם נשוא המכרז; הרשפ"ת רשאית, משיקולים הנוגעים לאופי שיתוף הפעולה התעשייתי או מורכבות ההתקשרות, להאריך את התקופה לביצוע שיתוף הפעולה התעשייתי.

בינה בראון: 9(א).

בינה בראון: בקשה לשינוי החלטה.

בינה בראון: מזמין שהוא המדינה או תאגיד ממשלתי רשאי לפנות לוועדה שבראשה שר האוצר, וחברים בה שר התעשייה, המסחר והתעסוקה והשר הנוגע בדבר או מי שכל אחד מאלה הסמיך לכך (להלן –הוועדה), בבקשה לשינוי החלטה של הרשפ"ת; הוועדה רשאית לאשר את החלטת הרשפ"ת, לשנותה, לבטלה או להחזיר אליה את העניין בצירוף הוראות.

אבי פלדמן: בסעיף 9(א) צריך להוסיף את המילים "או תאגיד מקומי וקופת חולים".

בינה בראון: 9(ב) לעניין לשכת נשיא המדינה, הכנסת, משרד מבקר המדינה, בנקר ישראל וועדת הבחירות המרכזית לכנסת יראו בתקנת משנה (א) כאילו במקום "השר הנוגע בדבר" נאמר "המנהל הכללי של לשכת נשיא המדינה", "יושב ראש הכנסת", "נגיד בנק ישראל", "מבקר המדינה" או "יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת", לפי הענין.

בינה בראון: (ג) דין החלטת הוועדה כדין החלטת ועדת שרים שהוקמה לפי חוק יסוד: הממשלה.

בינה בראון: 10(א).

בינה בראון: אכיפת התחייבות לשיתוף פעולה תעשייתי.

בינה בראון: המעקב אחר מימוש התחייבות לשיתוף פעולה תעשייתי ייעשה בידי הרשפ"ת לאחר חתימת ההסכם בין המזמין לספק החוץ.

בינה בראון: (ב) מבלי לפגוע בזכותו של מזמין, רשאית הרשפ"ת, לאחר שנתנה לספק הזדמנות להשמיע טענותיו בפניה, לקבוע בהסכמת החשב הכללי במשרד האוצר ובהתייעצות עם השר הנוגע לדעתה בדבר, כי ספק חוץ שלא עמד במחויבותיו לביצוע שיתוף פעולה תעשייתי לפי תקנות אלה, לא יהיה רשאי להתקשר בהסכמים עם מזמין למשך תקופה שלא תעלה על חמש שנים.

בינה בראון: פרק ג' תחולה.

בינה בראון: 11(א).

בינה בראון: תחולה על חברות ממשלתיות.

בינה בראון: הממשלה רשאית לפטור מתחולת תקנות אלה, כולן או חלקן, חברה ממשלתית או חברה בת ממשלית.

בינה בראון: (ב) ועדת השרים להפרטה, כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות, רשאית לפטור חברה כאמור מתחולת תקנות אלה, כולן או חלקן, מטעמים שבהפרטה.

בינה בראון: 12.

בינה בראון: יבוא ציוד בטחוני.

בינה בראון: תקנות אלה לא יחולו על יבוא של מערכת הביטחון הממומן בכספי סיוע של מדינת חוץ.

בינה בראון: 13.

בינה בראון: פטור מטעמי ביטחון.

בינה בראון: שר הביטחון רשאי לפטור עסקאות שאינן ממומנות מכספי סיוע מתחולת תקנות אלה, מטעמים הקשורים בביטחון המדינה.

בינה בראון: 14.

בינה בראון: פטור לבנק ישראל.

בינה בראון: תקנות אלה לא יחולו על התקשרויות של בנק ישראל שעניינן הנפקת מטבע.

בינה בראון: 15. תחילה ותחולה.

בינה בראון: תחילתן של תקנות אלה ביום פרסומן, והן יחולו על מכרז שפורסם החל ביום תחילתן.

יוסי לוי: התקנות הקודמות בוטלו.

יוסי לוי: השאלה אם ייווצר מצב שבו מכרזים שפורסמו בעבר יהיו פטורים מכל התקנות.

יוסי לוי: צריך הוראת מעבר שיחולו לעניין מכרז שטרם הוגשו בו הצעות, כי המזמין זכאי לתקן מכרז עד למועד הגשת ההצעות.

מנחם בן-ששון: מאוד מקובלת עלי הערתך, עו"ד לוי, שאומרת שעל מכרזים שעדיין לא הוגשו בהם הצעות התקנות תחולנה.

מנחם בן-ששון: אלה מכרזים שניתנים לשינוי.

ליאור אגאי: אני אישית מתנגד להצעה הזאת.

ליאור אגאי: בזמן שהגישו את המכרז לא ידעו שיחולו תקנות חדשות.

ליאור אגאי: לא תמיד ניתן לתקן את ההצעה.

ליאור אגאי: לו רק בגלל הספק הקטן לא תמיד ניתן לפתוח הצעה.

ליאור אגאי: לפעמים לוקח חודשים עד שפותחים את המעטפות.

ליאור אגאי: בגלל הספק הזה לא צריך להרחיב את התקנות החדשות על חברות שכבר הגישו.

מנחם בן-ששון: האם אפשר לחייב הגשת מכרז חדש כל עוד לא הוגשו הצעות?

ליאורה צברי: אם המטרה ראויה.

מנחם בן-ששון: אומרת לי היועצת המשפטית שאם הוראת המעבר שלנו מבהירה שהדין הישן חל על מכרזים ישנים, אז בהוראת המעבר יש דין ישן.

יוסי לוי: להתאחדות התעשיינים אין כוונה לגרום נזק לממשלה.

יוסי לוי: אחת משתיים: או שהתקנות החדשות יחולו, או שהישנות יחולו.

מנחם בן-ששון: זה ראוי.

מנחם בן-ששון: התאחדות התעשיינים תהיה מאושרת שיש לה עוד תקופת מעבר.

אבי פלדמן: הוועדה צריכה לקבוע מה הוא המועד שהיא רוצה להתחיל להחיל את התקנות החדשות ולהפסיק את תחולתן של התקנות הישנות.

אבי פלדמן: אפשר לקבוע כמה מועדים.

אבי פלדמן: אני חושב שנכון יהיה שהתקנות הישנות ימשיכו לחול על מכרזים שפורסמו, זאת אומרת שימשיכו לחול עד לתום אותו מכרז.

יוסי לוי: גם התאחדות התעשיינים מסכימה לזה.

מנחם בן-ששון: מי בעד התקנות , ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ, וחובת שיתוף פעולה עסקי) (תיקון), התשס"ז-2006

בינה בראון: בתוקף סמכותה לפי סעיף 3(א)(א) לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 (להלן – החוק) ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, הממשלה מתקינה תקנות אלה: שינוי שם 1.

בינה בראון: בתקנות חובת מכרזים (העדפת תוצרת הערץ, וחובת שיתוף פעולה עסקי), התשנ"ה-1995 (להלן: התקנות העיקריות), שם התקנות יהיה: תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ).

בינה בראון: תיקון תקנה 1. 2.

בינה בראון: בתקנה 1 לתקנות העיקריות, ההגדרות "הרשפ"ת" ו- "התקשרות משנה מקומית" יימחקו.

בינה בראון: ביטול פרק ג'.

בינה בראון: פרק ג' לתקנות העיקריות –בטל.

בינה בראון: ביטול תקנה 15.

בינה בראון: תקנה 15 לתקנות העיקריות –בטלה.

בינה בראון: תיקון תקנה 18.

בינה בראון: בתקנה 18 לתקנות העיקריות, "7(ד) ו-9(א)" – יימחקו.

בינה בראון: תחילה.

בינה בראון: תחילתן של תקנות אלה..

אפרת רוזן: אנחנו נתאים את זה להוראת מעבר.

מנחם בן-ששון: מי בעד התיקונים האלה, ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר במקרה שתחושו שעשינו עוול גדול תוכלו לפנות אלינו כדי שנוכל לתקן דברים בחוק.

מנחם בן-ששון: במקרה שיסת

מנחם בן-ששון: בר שבמשהו שגינו במידתיות של המהלך אתם יכולים לפנות אלינו.

מנחם בן-ששון: אמרתי את זה לאנשי הרשפ"ת, אמרתי את זה לאנשי משרד ראש הממשלה, אני אומר את זה לכל האיגודים מסביב.

מנחם בן-ששון: תזכרו, יש לכם סעד בוועדה הזאת.

מנחם בן-ששון: אני מודה לכם על שיתוף הפעולה.