ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 162, 2007-03-06 12:00

מיכאל מלכיאור: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

מיכאל מלכיאור: הדיון היום הוא דיון המשך לדיון קודם בנושא של מידת ניצול תקציב משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: היה לנו דיון די סוער, ונאמרו בו הרבה דברים קשים.

מיכאל מלכיאור: היה לנו קשה לקבל תמונה כוללת של מה שקורה.

מיכאל מלכיאור: אנשי משרד החינוך לא היו מוכנים לחשוף בפנינו את הנתונים.

מוטי מרוז: אנחנו חשפנו את כל הספרים שלנו.

מוטי מרוז: נתנו את כל הנתונים שלנו למרכז המחקר והמידע.

מיכאל מלכיאור: בינתיים הביאו הרבה נתונים חדשים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מעריכים את זה מאוד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לקבל תמונה עדכנית ממחלקת המחקר והמידע של הכנסת.

מיכאל מלכיאור: מה יש לנו היום לעומת מה שהיה לנו בפעם הקודמת?

אדוארד קורצנשטיין: במשרד החינוך יש כמה חשבויות.

אדוארד קורצנשטיין: מוטי מרוז הוא מנהל החשבות הגדולה ביותר במשרד הזה.

שמואל הלפרט: מי הם החשבים הנוספים?

מוטי מרוז: חשב מרכז החינוך העצמאי, חשב מעיין החינוך התורני, חשב הטלוויזיה החינוכית וחשב החינוך ההתיישבותי.

מיכאל מלכיאור: האם אין תקציב כולל של הכל?

מוטי מרוז: כל אחד אמון על תחום אחר.

מוטי מרוז: אני אמון על למעלה מ-90% מהתקציב.

מיכאל מלכיאור: מכל ההחזרים או מכל התקציב?

מוטי מרוז: מכל התקציב.

אדוארד קורצנשטיין: כמו שחשב המשרד ציין, כל האינפורמציה מהחשבות הזאת הועברה אלינו.

אדוארד קורצנשטיין: בחשבות הספציפית הזו, שמנהלת 90% מהתקציב של המשרד, העודפים הלא מנוצלים בשנת 2005 היו 238,000,000 שקלים.

אדוארד קורצנשטיין: בשנת 2006 מדובר על 223,000,000 שקלים, כאשר הכוונה היא לכל התקציב הרגיל, התקציב השוטף ללא תקציב הפיתוח.

מיכאל מלכיאור: בפעם הקודמת קיבלנו נתון שאומר ש-693,000,000 שקלים הם העודפים שלא נוצלו בשנת 2005.

מיכאל מלכיאור: עכשיו אתה אומר שמתוך זה 238,000,000 זה של מוטי מרוז.

אדוארד קורצנשטיין: נכון.

מוטי מרוז: המספר שהוא נקב נכון, אבל לא הייתי קורא לזה עודפים.

מוטי מרוז: מתוך 238,000,000 שקלים 80% מהעודפים הם עודפים שאינם עודפים.

מוטי מרוז: אם תקציב משרד החינוך מתוקצב בגין שכר ישיר של מורים והאומדנים הם של 9.2 מיליארד שקלים, ובסופו של דבר הביצוע בשקלים היה 9.1 מיליארד שקלים ויש עודף של 100,000,000 שקלים, זה לא עודף.

מוטי מרוז: זה ביצוע מלא.

מוטי מרוז: 100,000,000 שקלים זה סתם מספק שקוראים לו עודף , אבל הוא לא עודף.

מיכאל מלכיאור: אנחנו ננתח זאת ונראה.

מיכאל מלכיאור: בינתיים אנחנו רוצים להביא את העובדות.

מיכאל מלכיאור: אתה יכול להסביר לי מה ההבדל בין 693,000,000 שקלים לבין 238,000,000 שקלים?

אדוארד קורצנשטיין: כמו שאמרתי, לחשיבות של מוטי מרוז יש עודפים לא מחויבים של 238,000,000 שקלים בשנת 2005.

אדוארד קורצנשטיין: לא קיבלנו נתונים משאר החשבויות.

אדוארד קורצנשטיין: בהנחה שכל שאר החשבויות מנצלות לגמרי את התקציב, זה המספר.

מיכאל מלכיאור: מה בנתונים שקיבלנו בפעם הקודמת היה לא נכון?

מיכאל מלכיאור: למה לא קיבלת את שאר הנתונים משאר החשבויות?

אדוארד קורצנשטיין: זו שאלה לא אלי.

אדוארד קורצנשטיין: כל יום הקפדתי להתקשר למשרד ולדבר עם כל אנשי המחלקה.

מוטי מרוז: לא מאצלנו אתה צריך לקבל את זה.

מוטי מרוז: אלה לא חשבויות שלנו.

אדוארד קורצנשטיין: אבל התחייבתם.

אדוארד קורצנשטיין: היתה שיחה אצל יואל חסון, ואתם אמרתם שאתם תעבירו את הנתונים.

אדוארד קורצנשטיין: כל פעם התקשרתי ודיברתי עם המזכירה, עם צחי או עם חגאי כץ.

מיכאל מלכיאור: זה פשוט זוועה.

מוטי מרוז: הנתונים שאתם מבקשים אינם נמצאים בידי חשב משרד החינוך.

מוטי מרוז: הם נמצאים בידי אותם החשבים, אבל זה לא ישנה את התמונה הכללית.

מוטי מרוז: שם מדובר בתקציב אזוטרי, שהביצוע שם הוא 100%.

מיכאל מלכיאור: מה זה אזוטרי?

מיכאל מלכיאור: חרדים זה אזוטרי?

מוטי מרוז: חלק מהחרדים הם אצלי.

מוטי מרוז: ההפרש בין 700 ל-200 הוא פשוט מאוד.

מוטי מרוז: הנתונים שרשומים במספר הזה אינם כוללים התחייבויות מאושרות כחוק.

מוטי מרוז: זה פשוט מספר שגוי.

אדוארד קורצנשטיין: המספר הזה הוא לא שגוי, אלא הערכה עליונה שבמידה ושאר החשבויות לא מנצלות את התקציב ולא מתחייבות, זה הגבול העליון של ההתחייבות.

אדוארד קורצנשטיין: כיוון שלא היתה לנו אפשרות לדעת מה ההתחייבות של שאר החשבויות, זה הגבול העליון של אי ניצול התקציב.

אדוארד קורצנשטיין: הגבול התחתון הוא כאשר שאר החשבויות כן מנצלות וכן מתחייבות על התקציב שהן לא מנצלות השנה, ואז אנחנו עומדים על מספר של 238,000,000 שקלים.

מיכאל מלכיאור: מוטי, אתם התחייבת להביא בפנינו את כל התקציב מכל החשבים של משרד החינוך.

מוטי מרוז: אני פניתי לכל החשבים האחרים.

מוטי מרוז: הוא לא קיבל ממני רק את זה.

מוטי מרוז: אני מסרתי לכנסת את כל הנתונים, עד לרמת התקנה הקטנה ביותר של 10 שקלים.

מיכאל מלכיאור: לא עשית שום דבר מעבר למה שאתה מחויב לעשות.

מוטי מרוז: אני לא העברתי את מה שאני מחויב על פי חוק, אלא הרבה מעבר לזה.

מיכאל מלכיאור: כל העבודה שלכם בפיקוח שלנו.

מוטי מרוז: שפכתי את כל המחשב שלי למחשב שלהם.

מוטי מרוז: לגבי חשב החינוך העצמאי, אני דיברתי איתו אישית והוא אמר שיש לו 100% ביצוע.

מוטי מרוז: אני לא יודע למה הוא לא שלח את הנתונים.

מיכאל מלכיאור: מה זה 100% ביצוע?

מיכאל מלכיאור: גם אתה אומר שיש לך 100% ביצוע, ובכל זאת אתה רואה שיש כמה מאות מיליונים שלא ממומשים.

מוטי מרוז: אבל אני הסברתי לך ממה נובעים ה-200,000,000 שקלים.

מיכאל מלכיאור: זאת זכותך, אבל אנחנו רוצים את כל הנתונים.

מוטי מרוז: יהלי, תבקש שתוך יום יגיעו אלינו הנתונים.

מיכאל מלכיאור: לא תוך יום, הישיבה זה היום.

מיכאל מלכיאור: היה לכם חודש.

מוטי מרוז: בסדר.

מוטי מרוז: העברתי את כל הנתונים.

מיכאל מלכיאור: אתם עושים צחוק מאיתנו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רגילים לזה, אבל זה לא מצדיק את זה.

מיכאל מלכיאור: מה זה תוך יום?

מיכאל מלכיאור: הישיבה מתקיימת היום.

מוטי מרוז: כבוד היו"ר, חשב משרד החינוך איננו ממונה על הטלוויזיה החינוכית.

מוטי מרוז: אין לו מנדט לבקש מהם כלום.

מיכאל מלכיאור: אני לא ביקשתי זאת ממך, אלא ממשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אתה פה נציג של כלל המשרד.

מוטי מרוז: אני באתי לפה כחשב משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני מוחה על כך שאי אפשר לקבל נתונים שאנחנו דורשים, ואני אעביר את זה למנכ"ל.

מיכאל מלכיאור: מה שאתה טוען, זה ש-238,000,000 שקלים זה כלל הסכום, שרובו הוא אי ניצול בגלל שההסכם עם משרד האוצר הוא לגבי שעות הוראה ולא לגבי שקלים.

מוטי מרוז: נכון.

מוטי מרוז: מתוך 238,000,000 שקלים, 90,000,000 שקלים הם עודפי שכר ישיר של מורים.

מוטי מרוז: קטגורית שכר נוספת כוללת עוד 83,000,000 שקלים.

מוטי מרוז: כלומר, אתה רואה שהשכר שהוא במונחים של שקלים ולא במונחים של שעות ותלמידים, הוא 180,000,000 שקלים.

מוטי מרוז: שכר ישיר 89,000,000 שקלים, שכר עקיף 83,000,000 שקלים ושכר פקידים הוא 3,000,000 שקלים.

מוטי מרוז: אלה מספרים שהשקלים לא חשובים בהם.

מוטי מרוז: מה שחשוב בהם זה השעות.

מוטי מרוז: אם בחוק כתוב שאני צריך לתקצב 300,000 תלמידים, אני מתקצב 300,000 תלמידים.

מוטי מרוז: אם אני צריך לשלם 900,000 שעות, אני משלם 900,000 שעות.

מיכאל מלכיאור: מוטי, תסביר איך ההסכם הזה עם משרד האוצר עובד?

מיכאל מלכיאור: האם תמיד הם מרוויחים מזה?

מוטי מרוז: לא.

מוטי מרוז: ניקח לדוגמא את תקציב השעות ותקציב השכר של החינוך היסודי וחטיבות הביניים.

מוטי מרוז: בחוק התקציב לאחר כל הדיונים ולאחר שעושים את כל הסימולציות לפי דוח שושני, מגיעים למספר של 950,000 שעות לצורך אלפי בתי הספר, לפי פרופיל סוציו-אקונומי כזה או אחר.

מוטי מרוז: איך מתקציבים את השעות האלה?

מוטי מרוז: מישהו בונה עלות ממוצעת של שעה – שנה שעברה זה היה 4,500 שקלים – ומכפילים 950,000 שקלים כפול 4,500 שקלים ומגיעים ל-9 מיליארד שקלים.

מוטי מרוז: בחודש אוקטובר אנחנו רואים שצריך לעשות תיקון קטן כי הכסף כנראה לא יספיק, ואז עושים הערכה ומוסיפים תקציב, לפעמים בחסר ולפעמים ביתר.

מוטי מרוז: השנה הוסיפו ביתר של 90,000,000 שקלים.

מיכאל מלכיאור: אני רואה שכל שנה זה ביתר.

מוטי מרוז: כי האוצר ניטראלי בהיבט הזה.

מוטי מרוז: זה כסף שייצא בין אם הוא יתוקצב ובין אם הוא לא יתוקצב.

שמואל הלפרט: אם אתם בחסר האוצר יוסיף לכם?

מוטי מרוז: בוודאי.

מיכאל מלכיאור: אבל אני רואה שזה אף פעם לא קורה.

מוטי מרוז: זה קרה.

מוטי מרוז: היו שנים שזה קרה בהן.

מוטי מרוז: הנתון הרלוונטי שלפיו המשרד עובד, הוא איננו השקלים אלא השעות.

יואל חסון: אני קודם כל שמח על התהליך הזה שאנחנו נכנסנו אליו בוועדת החינוך ובתוך משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: קראתי אתמול בעיתון, כי יצאה הוראה של המנכ"ל לפתיחת קורסים בכל האגפים, שילמדו איך לנצל את התקציב.

יואל חסון: אני באמת שמח.

יואל חסון: לא ידעתי על זה.

מוטי מרוז: אנחנו בעיצומו של תהליך הכשרה.

יואל חסון: אני רוצה לומר, כי מוטי, יהלי והצוות של מרכז המחקר והמידע ישבו אצלי ודנו בכמה בעיות.

יואל חסון: אחד הדברים שעלו, הוא שיש כאן בעיות מערכתיות של מבנה תקציב המדינה.

יואל חסון: אם היה תקציב רב שנתי, זה בטח היה פותר חלק מהבעיות.

יואל חסון: זה קיים גם במשרדים אחרים.

יואל חסון: אני שמח, שבמשרד החינוך נכנסים כאן לתהליך.

יואל חסון: כל מטרתי היתה לא להביך את גורמי המשרד, אלא להיכנס לתהליך כך שנדע שבסוף 2007 התקציב ינוצל עד תום.

יואל חסון: למרות כל ההסברים, עדיין נשארים עשרות מיליונים שלא מבזבזים אותם.

יואל חסון: אני לא רוצה שהדברים האלה יהיו.

יואל חסון: ראינו פה בוועדת החינוך דברים יפים וחשובים, שנופלים על מיליונים בודדים.

יואל חסון: מבחינתי, אני מברך על התהליך הזה שמשרד החינוך נכנס אליו.

יואל חסון: אני מברך גם על הדיון הזה בוועדה.

יואל חסון: אני מתכוון בשנה הקרובה לעקוב אחרי הסעיפים שבהם יטענו שאין תקציב.

יואל חסון: יש לי תחושה, שבמשרד החינוך קלטו את הרעיון והבינו את העניין.

יואל חסון: אני בטוח שעכשיו יעקבו יותר אחרי ניצול התקציב.

יואל חסון: בהזדמנות הזו אני רוצה לומר, שפעם ראשונה מאז שאני חבר כנסת השתמשתי בצורה משמעותית בעזרה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

יואל חסון: הם עזרו לי מאוד.

מוטי מרוז: יואל, תשאל את אנשי המחקר אם איזה משרד אחר העביר להם מידע ברמת רזולוציה כזו גבוהה כמו שאנחנו העברנו להם.

אדוארד קורצנשטיין: משרד האוצר.

יואל חסון: משרד האוצר לא ייתן לך לעבור אותו.

מוטי מרוז: אני משרד האוצר.

יואל חסון: אני מקווה מאוד, שהתהליך הזה יוביל לתהליך משמעותי של ניצול התקציבים.

מיכאל מלכיאור: אם הצלחתם להשביע את רצונו של חה"כ יואל חסון, מי אנחנו שלא נהיה שמחים על כך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לקבל את הנתונים של שלושת החשבים האחרים.

מיכאל מלכיאור: בנוסף, אנחנו נעקוב אחרי הדברים, כמו שהציע חה"כ יואל חסון.

מיכאל מלכיאור: זה צריך להיות אינטרס של כולנו, אולי לא של משרד האוצר אבל ודאי של משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: יש לי עדיין שאלה.

מיכאל מלכיאור: בסעיף 1 אני רואה שהסכום הבולט ביותר של אי ניצול נוגע לחינוך המוכר שאינו רשמי.

מיכאל מלכיאור: שם האי ניצול מגיע כמעט ל-10%.

מיכאל מלכיאור: האם אני יכול לקבל הסבר על כך?

מיכאל מלכיאור: אני מניח, שגם הרב הלפרט יהיה מעוניין לשמוע את התשובה לכך.

מוטי מרוז: יש תקציב של 18,000,000 שקלים שהוא סיוע לרשתות החינוך בגין תוכנית הבראה.

מוטי מרוז: אנחנו בעיצומו של תהליך ההבראה שם, ועדיין הכסף עומד.

מיכאל מלכיאור: אבל את הדברים שמשלמים שנה אחרי זה, אינם כלולים בתוך זה.

יהלי רוטנברג: 18,000,000 שקלים ניתנת לפירוק למספר תקנות, כאשר לכל תקנה יש את ההסבר שלה.

יהלי רוטנברג: ישנה תקנה שנוגעת לשילוב ילדים מחינוך מיוחד, שיש לה אותו הסבר כמו לעובדי המינהל.

יהלי רוטנברג: ישנה תקנת שכר, שילדים מחינוך מיוחד משתלבים בחינוך רגיל.

יהלי רוטנברג: זה עובד לפי כמויות.

מיכאל מלכיאור: אבל בתקנת שכר ההפרש הוא אחוז, ופה ההפרש הוא תשעה אחוזים.

יהלי רוטנברג: פה ההפרש הוא ביחד לענף של המוכר ואינו רשמי.

יהלי רוטנברג: אתה מסתכל ברמה של ענף.

יהלי רוטנברג: אני יורד לרזולוציה של תקנה.

מוטי מרוז: עדיין יש פה אחוז גבוה.

מוטי מרוז: כרגע אין לנו תשובה לזה.

מוטי מרוז: אין הסבר ל-12,000,000 שקלים.

יהלי רוטנברג: אני לא יכול לתת הסבר ברמת היחידה הספציפית הזאת, למה היא כן או לא מנצלת את התקציב שלו.

יהלי רוטנברג: אני יכול לתת לך הסבר ברמת פעילות כזאת או אחרת.

יואל חסון: אבל זו נקודה שהסכמנו עליה בתוך המערכת, שביחידות עצמן אין מחשבה שצריך לנצל תקציבים.

יואל חסון: כנראה שצריך להחדיר למנהלי היחידות, שצריך לנצל תקציבים.

יואל חסון: לדוגמא, סנקציה של משרד החינוך שאומרת:

יואל חסון: יחידה שלא מנצלת את התקציב במלואו, בשנה הבאה התקציב יהיה מופחת.

יהודית גידלי: זה מה שקורה בפועל.

יואל חסון: זה קורה לגבי תקציב כללי, ואז מבזבזים בסוף את כל הדברים.

יהלי רוטנברג: אין שום ספק שאיכות הניהול של היחידה באה לידי ביטוי בניצול התקציבי שלה.

מיכאל מלכיאור: השאלה היא, את מי מענישים.

יואל חסון: אמר המנכ"ל שהוא דורש השתלמות לגבי ניצול תקציבי.

יואל חסון: אולי נעקוב אחרי הקורסים האלה.

יואל חסון: בעניין הזה לא הייתי בא אליהם בטענות.

מיכאל מלכיאור: אבל הם עוקבים אחרי כלל התקציב.

יואל חסון: מי שצריך לדאוג שהיחידות תנצלנה את התקציב, זה המנכ"ל וראשי האגפים.

מיכאל מלכיאור: יש בעיה כללית של מספר מוסדות, שמאשרים להם את התקציב כל כך מאוחר בשנה כך שהם לא מספיקים לעשות את הפעילות שלהם.

מוטי מרוז: לזה התייחסתי בהתחלה כאשר דיברתי על שכר ישיר ושכר עקיף.

מוטי מרוז: אם מוסד יקבל רישיון רק בחודש דצמבר...

מיכאל מלכיאור: הוא לא יקבל את הכסף בשנה אחרי כן.

מוטי מרוז: הוא יקבל.

מיכאל מלכיאור: הוא לא יקבל.

מיכאל מלכיאור: בשנת 2007 יש תהליך חדש.

מוטי מרוז: הרשיון הוא לא פר שנת תקציב, אלא פר שנת לימודים.

מיכאל מלכיאור: לפעמים זה כך ולפעמים זה כך.

מיכאל מלכיאור: אני יכול להביא לך הרבה דוגמאות לכך שאי ניצול בשנת 2006 גרם לכך שאין הקצבה.

מוטי מרוז: אם נתתי אישור הקצבה בשנת 2006, אני רושם על ההקצבה הזאת התחיבות בתקציב של שנת 2006.

מוטי מרוז: אם ההקצבה הזאת לא בוצעה על ידי הגוף שקיבל את ההקצבה, ההתחייבות שלי עוברת כעודף, כתוספת לתקציב של שנה הבאה.

יהודית גידלי: ממש לא.

מיכאל מלכיאור: אני מקבל הרבה מקרים שבהם זה לא כך.

מוטי מרוז: יש הבדל בין הקצבה לבין תמיכה.

מוטי מרוז: תמיכה זאת אופרה אחרת לגמרי.

מוטי מרוז: תמיכה זה מנגנון שבנה משרד המשפטים.

מוטי מרוז: אם אני נתתי תמיכה והתמיכה לא בוצעה בשנת 2006 ולא עשיתי שום דבר במהלך 2006, יש פרוצדורה מסובכת של העברת עודפים.

מוטי מרוז: אם לא עשיתי את זה, הכסף באמת הלך.

מיכאל מלכיאור: הם מקבלים את זה כל כך מאוחר, דורשים מהם לנצל את זה עד סוף השנה והם לא מספיקים.

יהלי רוטנברג: ההסתברות שמשרד החינוך ינצל את מלוא הכסף היא יחסית נמוכה.

מיכאל מלכיאור: איפה נמצאות כל התמיכות בטבלאות?

מוטי מרוז: בדף השני כתוב: תמיכה, תרבות וספורט.

מיכאל מלכיאור: כאשר כתוב 2,800,000 שקלים בסוגריים, למה הכוונה.

מוטי מרוז: הכוונה היא למינוס.

אדוארד קורצנשטיין: הסוגריים זה ניצול יתר של התקציב.

מיכאל מלכיאור: זה טוב.

יואל חסון: הלוואי ובשנת 2007 תציג לנו דוח עם הרבה סוגריים.

מיכאל מלכיאור: אני לא מאמין שזה נכון.

יואל חסון: נושא של תמיכות, הוא נושא שצריך לקיים עליו דיון נפרד.

יואל חסון: גם בתנועות הנוער יש את הבעיות האלה.

מוטי מרוז: אנחנו הולכים עכשיו לפתור את הבעיה של התמיכות.

שמואל הלפרט: האם עודף התקציב הוחזר לאוצר?

מוטי מרוז: אם אתה קורא לזה עודף, אז כן.

שמואל הלפרט: אני רוצה לומר, שזה נשמע מאוד הגיוני שהיתה רק הערכה והניצול היה פחות.

שמואל הלפרט: מתוך היכרות אישית, אני יכול לומר שהחשב והסגן שלו עובדים בצורה יעילה ביותר ועושים את המקסימום.

שמואל הלפרט: לגבי יתר הסעיפים, אני רוצה לשאול כמה שאלות.

שמואל הלפרט: לגבי מוסדות החינוך המוכר שאינו רשמי יש עודף של 18,000,000 שקלים, ומצד שני יש בעיה של הסעות תלמידים.

שמואל הלפרט: כמה כסף לא בוצע מתוך התקציב של 27,000,000 שקלים?

מוטי מרוז: שם הבעיה היא לא תקציבית.

מוטי מרוז: אין בעיית תקציב להסעות בחינוך העצמאי.

מוטי מרוז: הבעיה היא בעיה של הקריטריונים: את מי רשאים להסיע ואת מי לא רשאים להסיע.

מוטי מרוז: תקציב ההסעות של מרכז החינוך העצמאי נוצל במלואו לפי הקריטריונים.

מיכאל מלכיאור: הרב הלפרט, השאלה שלך היא שאלה עקרונית שלא קשורה למוטי.

מיכאל מלכיאור: כסף יש, והבעיה היא של מי שמחליט איך להגדיר את זה.

מוטי מרוז: אמרתי שבחינוך העצמאי אין בעיה של תקציב, אלא בעיה של קריטריונים ומה מותר לשלם מהתקציב.

שמואל הלפרט: ישנה עכשיו בעיה של תוכנית הבראה לגבי גני ילדים.

שמואל הלפרט: בשעתו שרת החינוך לימור לבנת החליטה לכסות חלק מהקיצוצים שיש לה בתקציב ולקצץ 15% מגני הילדים.

מוטי מרוז: אבל הקיצוץ הזה בינתיים בוטל.

שמואל הלפרט: חלק גדול ממנו כן בוצע.

שמואל הלפרט: נאלצו להגיע להסדר עם הגננות ולהוריד להן את הוותק.

מוטי מרוז: זה משהו אחר.

מוטי מרוז: יש לחינוך העצמאי מרכז שמפעיל את כל הגננות.

מוטי מרוז: אנחנו כרגע הולכים לסיים את תוכנית ההבראה.

מוטי מרוז: ברגע שנסיים את תוכנית ההבראה, נממש את תקציב הסיוע לתוכנית ההבראה.

שמואל הלפרט: ואז תוכלו להחזיר לגננות את הותק.

מוטי מרוז: בתוך תוכנית ההברה יש הרבה סעיפים, שחלקם נוגעים גם להפחתת שכר, חלקם נוגעים לשחרור גננות לפנסיה.

שמואל הלפרט: אבל איך אפשר לומר לגננת שעובדת 30 שנה, שהיא תקבל רק 12 שנות ותק?

שמואל הלפרט: איך אפשר להפחית 30% מהשכר של הגננת?

יהלי רוטנברג: לגבי האופי של הפחתת שכר ושנות ותק, החליטה הנהלת רשת הגנים ולא משרד החינוך או משרד האוצר.

יהלי רוטנברג: היא היתה יכולה גם לעשות תוכנית הבראה, שאומרת שהיא מצמצת את מספר הגנים, או מצעירה את מערך הגננות.

שמואל הלפרט: אבל עשו את כל תוכנית ההבראה בתיאום אתכם.

מוטי מרוז: נכון.

שמואל הלפרט: פנו אלי הרבה גננות ואמרו לי, שפוגעים במשכורת שלהן בעשרות אחוזים.

שמואל הלפרט: איך אשפר לעשות דבר כזה?

שמואל הלפרט: לומר לגננות שעבדו 30 שנה, שהותק שלהן יורד ל-12 שנה בלבד?

שמואל הלפרט: אני רוצה לשאול גם לגבי תקציב התרבות החרדית.

שמואל הלפרט: תקציב התרבות החרדית ירד מ-96,000,000 שקלים ל-45,000,000 שקלים.

שמואל הלפרט: את התקציב המקוצץ הזה מתחילים לשלם בחודשים אוקטובר-נובמבר.

מוטי מרוז: כבר לא.

מוטי מרוז: אני יכול לבשר לך, כי ועדת התמיכות של משרד החינוך סיימה את עבודתה לגבי התרבות החרדית, והתשלומים כבר מוזרמים.

מוטי מרוז: גם בשנה שעברה ירדנו הרבה דרומה מתחת לדצמבר.

שמואל הלפרט: מתי נתתם את התשלום הראשון?

מוטי מרוז: בפברואר.

שמואל הלפרט: ואת היתרה נתתם בנובמבר.

מוטי מרוז: לא.

מוטי מרוז: עכשיו אנחנו נותנים.

שמואל הלפרט: מצד שני, הרבה מאוד סעיפים תוקצבו ולא הועברו אליהם הכספים.

גדעון בן דרור: 90% מתקציב משרד החינוך מיועד לשכר: 73% למורים ו-18% לעובדים ברשויות המקומיות.

גדעון בן דרור: ההפרש שיוצר עודפים, הוא של הראשון לספטמבר.

גדעון בן דרור: אין הפעלה מלאה של מערכת השעות לראשון לספטמבר על פי תוכניות הלימודים.

גדעון בן דרור: בתי ספר לפעמים לא מקבלים את מערכת השעות שמגיעה להם אפילו עד דצמבר.

גדעון בן דרור: לכן, התופעה שנשארים עודפים בסוף שנה, היא כיוון שבראשון לספטמבר אין הצבה מלאה לקורלאציה של בין מורים למשרות.

גדעון בן דרור: אני מציע, שעד סוף מאי בתי הספר צריכים יהיו לקבל את מערכת השעות שלהם לקראת פתיחת שנת הלימודים בראשון לספטמבר.

גדעון בן דרור: העובדה שעד ראשון לספטמבר לא מקבלים את מלוא השעות בבתי ספר יוצרת עודפים.

גדעון בן דרור: למשרד החינוך יש 1,800,000 שעות.

גדעון בן דרור: אם הן אינן מופעלות בראשון לספטמבר, הן יוצרות עודפים.

מיכאל מלכיאור: אבל הוא אומר שזה לא עודף.

מיכאל מלכיאור: זה לא כסף שישנו.

מיכאל מלכיאור: זה כסף וירטואלי.

גדעון בן דרור: ניצול מלא של התקציב לפי השעות, חייב להיות מופעל בראשון לספטמבר.

גדעון בן דרור: בתי הספר צריכים לקבל את מערכת השעות עד סוף מאי, ולהיערך בהתאם בהצבת המורים ובעלי התפקידים השונים.

גדעון בן דרור: במידה וזה לא ייעשה, התופעה הזאת של עודפים תימשך.

מיכאל מלכיאור: אז אתה אומר שיש בעיה של עודפים.

מוטי מרוז: אנחנו אומרים אותו דבר.

גדעון בן דרור: אני ממליץ לוועדה, לבקש ממשרד החינוך להיערך להצבת המורים בבתי ספר, כדי שהמנהלים יוכלו לצוות את השעות במורים.

מיכאל מלכיאור: אבל הוא אומר שאם הם יעשו את זה, משרד האוצר ייתן פחות כסף.

גדעון בן דרור: לא.

גדעון בן דרור: משרד האוצר נותן את התקציב להפעלת המורים לפי הפרופיל המערכתי.

מיכאל מלכיאור: יש לו פרופיל מוטה קצת, ולכן הוא נותן יותר כסף ממה שצריכים.

מיכאל מלכיאור: אני לא מבין, מה אני מרוויח מזה.

מוטי מרוז: גדעון אומר, שאם למשרד החינוך יש 900,000 שעות להפעלת בתי ספר בחינוך היסודי ובתי ספר ממצים אותם רק בראשון לנובמבר, אז בין ספטמבר לנובמבר הם לא מספיקים לבצע את כל ה-900,000 שעות.

מוטי מרוז: כך המערכת הפסידה בין ספטמבר לנובמבר עוד שעות בהם היא יכלה להפעיל מורים.

מיכאל מלכיאור: זאת אומרת, שאם משרד החינוך יודע להפעיל עד סוף מאי את מלוא הקצבת השעות של שנת הלימודים הבאה, יש אפשרות לנצל יותר את השעות החסרות.

גדעון בן דרור: סוף מאי זה התאריך הקובע לגבי הצבת מורים בעבודות בפועל.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע כמה בתי ספר מוכנים בסוף מאי.

גדעון בן דרור: סוף מאי זה התאריך הקובע לגבי הצבת מורים בעבודות בפועל, על מנת להיכנס בראשון לספטמבר להפעלה מלאה של מערכת השעות שתוקצבה על ידי האוצר.

שמואל הלפרט: אבל יש הבדל בין הערכה לבין ביצוע תקציב.

שמואל הלפרט: הערכה לא יכולה להיות כל כך מדויקת.

שמואל הלפרט: רק בסוף השנה יודעים מה הביצוע של התקציב.

שמואל הלפרט: הערכה לחוד וביצוע לחוד.

דוד מנצור: ישנו דבר שנקרא תקן לבתי הספר.

דוד מנצור: קבלת התקן היא במאי, אבל היא משתנה בגלל מספר התלמידים שמגיעים ובגלל כל מיני הקצבות נוספות שמגיעות.

דוד מנצור: כך בראשון לספטמבר התקן איננו מה שיהיה אחרי זה בספטמבר.

מיכאל מלכיאור: אבל בסוף מאי אתה לא יכול לדעת מה יהיה בספטמבר.

דוד מנצור: בסוף מאי לא, אבל באוגוסט ודאי.

דוד מנצור: אם משרד החינוך ייערך נכון, בסוף אוגוסט הוא יוכל לדעת מה התקן של כל מוסד.

מיכאל מלכיאור: ואז הוא יוכל לנצל יותר את השעות.

דוד מנצור: נכון.

מיכאל מלכיאור: מוטי, זה לא מה שהבנתי ממך בהתחלה.

מוטי מרוז: זו אותה ורסיה.

מוטי מרוז: אני אמרתי, שאנחנו מנצלים את 900,000,000 שעות.

מיכאל מלכיאור: אבל לא מהראשון לספטמבר.

מוטי מרוז: כי עדיין אין מורים בראשון לספטמבר.

מיכאל מלכיאור: אם אתה תעשה את מה שהאדונים הציעו, אתה יכול לשפר את הביצוע.

מוטי מרוז: זה ישפר את התמונה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נקבל את ההצעה הזאת.

מיכאל מלכיאור: כדי להגיע לניצול טוב יותר, מרבי של התקציב, אנחנו מציעים למשרד החינוך להיערך מספיק זמן לפני פתיחת שנת הלימודים.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה, הישיבה נעולה.