ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 148, 2007-02-21 14:30

מנחם בן-ששון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אייל זנדברג: מדובר בהסדר שמורכב מחוק יסוד וחקיקה רגילה, את חוקי היסוד הוועדה הסדירה בישיבה הבוקר ועברנו להצעת חוק לשינוי הסדרים, תיקוני חקיקה התשס"ז-2007 שמאגדת מספר תיקונים המשלימים את תיקוני חוקי היסוד.

אייל זנדברג: עברנו על ההצעה לתיקון חוק החסינות, התחלנו לדון בתיקון חוק הכנסת, כשהוועדה הצביעה על הפריט הראשון שמופיע לפניכם בעמוד 5 שהוא התיקון לסעיף 56 והגענו לפתחו של סעיף קטן (2) שמוסיף את סעיף 64, ברשותך אני אקרא את הסעיף: "תיקון חוק הכנסת (2) אחרי סעיף 63 יבוא: 64.

אייל זנדברג: חבר כנסת חדש בסיעה שהתפלגה.

אייל זנדברג: היה מועמד לחבר הכנסת או חזר למלא את משרתו כחבר כנסת מי שכיהן כשר או כסגן שר וחברותו בכנסת הופסקה לפי סעיף 42ג' לחוק יסוד הכנסת, וקודם להיותו לחבר הכנסת התפלגה הסיעה שקיימה רשימת המועמדים עליה הוא נמנה, יראו אותו כחבר באחת מהסיעות המורכבות מחברי כנסת הנמנים על הרשימה, לפי האמור בהודעה בכתב שימסור לוועדת הכנסת בתוך שבוע מיום היותו לחבר הכנסת ובמועד מתן ההודעה.

אייל זנדברג: לא ניתנה הודעה כאמור תחליט בדבר הוועדה" הסעיף אומר דבר כזה, הוא מסביר לקונה שקיימת היום, וחשבנו שזו הזדמנות טובה לתקן את זה, חבר הכנסת מצטרף לכנסת, בין מתוך רשימת מועמדים ובין אם שר שכיהן כשר ועכשיו חוזר בעקבות החוק הנורווגי לכנסת.

אייל זנדברג: בינתיים קרה משהו לסיעה והיא התפלגה.

אייל זנדברג: היום אין הסדר ברור באשר לחברות שלו, אפשר לומר שהוא מתחבר לחלק הגדול יותר, אפשר לומר שהוא בוחר בעצמו והיו הצעות שוועדת הכנסת בוחרת.

אייל זנדברג: הנוסח פה אומר שחבר הכנסת יכול להודיע על כך בכתב לוועדת הכנסת, אפשר לדון על המועד, תוך תקופה סבירה ולא למשוך את זה יותר מידי כי החברות בסיעה משפיעה על החלטות התפלגות, שיכולות ליפול בדיוק באותו שבוע קריטי, ואם הוא לא הודיע על כך הרי שלפי המוצע ועדת הכנסת תחליט בדבר כדי שלא יהיה מצב לא ברור.

גדעון סער: זה לא ברור.

גדעון סער: יש פה מצב לא נורמאלי.

גדעון סער: התקבלה החלטה על התפלגות אבל ההתפלגות לא משנה את רשימת המועמדים שהייתה בשעתו.

גדעון סער: לצורך העניין, כדי להמחיש את זה, כשהיה פילוג בליכוד - - -

מנחם בן-ששון: כבר דנו בזה, תסביר לי את עמדתך.

מנחם בן-ששון: הייתי בדעה שצריכים לעבור לרוב.

גדעון סער: אני פשוט נותן כאילוסטרציה את המצב בו התפטר עומרי שרון מהכנסת, הוא נחשב כבר לפלג קדימה, אבל מאחר והייתה רק רשימת ליכוד שדרכה כולם נבחרו, נכנס במקומו מנע שהצטרף לפלג של הליכוד ולא לפלג של קדימה.

גדעון סער: אני אומר את זה כי אני חושב שבלתי אפשרי לשייך בצורה אחרת אלא לרשימה מקורית.

גדעון סער: אם אדם היה צריך להתפטר, הוא יצא ומישהו נכנס במקומו, אפשר לעשות מצ'ינג רק ברמה הפרסונאלית, אחרת אתה מתברבר.

גדעון סער: נניח מקום חמישי ברשימת המועמדים, מונה לשר, מגיע לממשלה ומישהו נבחר במקומו לכנסת, אותו מישהו שנכנס במקומו לכנסת, כאשר הוא יחדל להיות שר צריך לבצע מולו "מצ'ינג אישי" כדי להימנע מהתסבוכת הזו.

זאב אלקין: מי שחוזר לספסלים האחוריים זה לאו דווקא הוא, זה האחרון שנכנס.

גדעון סער: אבל איך אפשר לשייך אותו בצורה שונה?

מנחם בן-ששון: הנפקא מינא בסיכומו של דבר, היא לשאלות מימון.

מנחם בן-ששון: אדם יכול להחליט שהוא הולך לסיעה זו או אחרת מרצונו.

מנחם בן-ששון: אם סיעה התפלגה, הוא יכול להגיד שהוא הולך עם הפלג הגדול או קטן, בזמן הפילוג.

מנחם בן-ששון: במקרה הזה הייתה דילמה, האם ניתן לו את האפשרות להחליט לאיזה פלג הוא רוצה או שנאכוף ונגיד לו לאיזה פלג הוא נכנס.

מנחם בן-ששון: אומרת הצעת החוק, אחרי דיון בוועדה, לא לשלול לו את יכולת ההכרעה.

מיכאל איתן: מתי הוא צריך להחליט?

מיכאל איתן: ביום הפילוג.

אייל זנדברג: יש כאן שתי אופציות, גם מועמד שנהיה לחבר כנסת וגם שר שחזר לכנסת, שתי הקצוות.

אייל זנדברג: הסיטואציה השתנתה, התפלגו לשתי קבוצות זהות.

אייל זנדברג: ..

מיכאל איתן: אדם היה שר וסיעתו בכנסת התפלגה, אפשר לחשוב שעושים מפקד והוא צריך להחליט באותו רגע איפה הוא נמצא.

מיכאל איתן: זה יותר רלוונטי ביום ההתפלגות מאשר שנה וחצי אחרי זה.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת איתן מציע שביום ההתפלגות ניקח את כל הרשימה לכנסת וכל אחד יישבע למה הוא היה מתפלג.

מיכאל איתן: לא יישבע, שיחליט.

מתן וילנאי: אם הוא שר אז הוא לא מעורב בהתפלגות במפלגתו?

מתן וילנאי: לא נוקט בעמדה?

מיכאל איתן: אתה נותן לו זכות לסחוב את ההכרעה שנה.

מיכאל איתן: למה מגיעה לו שנה?

מתן וילנאי: הוא צריך להחליט מיד.

מנחם בן-ששון: אפשר היה לא לחוקק את זה ולהשאיר את זה באוויר, ואתה זוכר שאנשים נשארו תלויים בין ועדת הכנסת לבין הכרעתם.

מנחם בן-ששון: ניסינו להסדיר פה את המהלך.

ראובן ריבלין: אני בעד, וחשבתי על סיטואציה, אני שר וסיעתי התפלגה, אני ממשיך להשתתף בישיבת שרינו של מפלגה מסוימת, ואחר כך פתאום מסלקים אותי מהממשלה ואני חוזר לכנסת.

ראובן ריבלין: כשסילקו אותי מהממשלה כל הסיבות מדוע הייתי ב"שרינו", עברו מהעולם.

ראובן ריבלין: האם אני לא יכול להצטרף לסיעה אחרת?

ראובן ריבלין: הרי סיעה יכולה להתפלג רק אם יש לה שליש, אמרנו, כדי לא לגרום למצב בו תהיה אנומליה, שליש מזמן ההתפלגות.

ראובן ריבלין: צריך להיות מצב שיורד משליש בגלל החוק הנורבגי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת איתן נמצא בליבו עם הסיעה שהתפלגה והא שר, או הוא נמצא בכנסת והוא עם הסיעה שהתפלגה וחבר הכנסת ריבלין במקרה שר בממשלה וליבו עם הסיעה שהתפלגה או ליבו עם הסיעה הקיימת.

ראובן ריבלין: ראובן ריבלין מחליף את מיכאל איתן בגלל שהוא פוטר או התפטר מהממשלה, נוצר מצב שאתו היה לסיעה שליש, איתי כבר אין לה שליש, לכן אמרנו, שליש ביום ההתפלגות.

ראובן ריבלין: חופש שיקול הדעת של חברי הכנסת להתחרט חייב להיות קיים.

מנחם בן-ששון: הערה יפה.

מנחם בן-ששון: הניסוח של הסעיף הזה הוא תולדה של הדיון הקודם, הייתה התלבטות, תחושתי הייתה שחייבים לשלוח אותו לסיעה הגדולה, אמרו אנשים שלא גרע כוחו מכוחם של אחרים.

מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 64 בצורתו, ירים את ידו.

מנחם בן-ששון: בעד - רוב נגד – אין נמנעים- אין

מנחם בן-ששון: פה אחד בעד סעיף 64.

אייל זנדברג: 3.

אייל זנדברג: תיקון חוק מימון מפלגות.

אייל זנדברג: בחוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973 – בסעיף 13ה' האמור בו יסומן (א) ואחריו יבוא: "(ב) לעניין סעיף זה לא יראו סיעה שהייתה מיוצגת בכנסת אך חדלה להיות מיוצגת עקב הפסקת חברותו של נציגה לפי סעיף 42ג' לחוק יסוד הכנסת כסיעה שחדלה להתקיים, כל עוד חבר הכנסת שחברותו הופסקה מכהן במשרת שר או סגן שר".

אייל זנדברג: סעיף 13ה קובע שסיעה שחדלה להתקיים צריכה להחזיר כספים שקיבלה לפי חוק מימון מפלגות.

אייל זנדברג: ההגדרה של סיעה היא סיעה שמיוצגת בכנסת, יוצא מכך שמפלגה שאין לה ייצוג בכנסת היא סיעה שחדלה להתקיים, זה הדין הקיים, לכאורה צריכה להחזיר את הכסף.

אייל זנדברג: הוועדה החליטה על הנוסח הזה שאומר, על אף שלא תמשיך לקבל מימון עבור הנציגים, מה שהיא קבלה היא תחזיק ובלבד שיש לה עדיין נציג בממשלה.

אייל זנדברג: אם גם השר מתפטר, הדין הרגיל יחול עליה.

זאב אלקין: האם זה התיקון היחידי למימון מפלגות?

זאב אלקין: האם סיטואציה של הסעיף הקודם, של פילוגים שלאחר מכן החלק היחסי שלהם משתנה בגלל חזרה לכנסת של שר שמחליט להצטרף לפלג אחר, האם שם זה לא ידרוש שום שינוי במימון מפלגות?

אייל זנדברג: חלק מהנושאים נדונו בישיבה הקודמת והוחלט שמפלגה שאין לה ייצוג בכנסת אבל יש לה שר - - -

זאב אלקין: סיטואציות אחרות.

אייל זנדברג: ההתפלגויות הן לפי המצב ברגע נתון.

זאב אלקין: אבל מספר חברי הכנסת משתנה.

זאב אלקין: נניח יש סיעה של 30 ואז אחד מעשרה היה חבר כנסת מחליף, הוא פינה את מקומו, השר שחזר במקומו יצטרף ל- 20, אז הפילוג לא מבוטל כי אמרנו לא משנים את ההיסטוריה, המימון צריך להשתנות?

אייל זנדברג: המימון לפי הרכב הסיעות ברגע מסוים.

אייל זנדברג: ברגע שיש התפלגות זה לפי ההרכב הזה, אם אני מבין נכון את מה שאתה אומר, עדיין לא ישנה, כי המימון מצלם מצב, מימון לא מתעדכן לפי המעברים, בדרך כלל ביום הבחירות, ובשלב ההתפלגות הוא מצולם.

זאב אלקין: זאת אומרת שאם כשהתפלגו היה 20 על עשרה וסיכמו שזה המימון, ברגע שזה עבר ל-21 על תשע המימון לא השתנה.

אייל זנדברג: אני חושב שכן, אני צריך לבדוק את זה שוב כי לדעתי זה מצב שגם היום יכול לקרות, זה לא קשור לחוק הנורבגי.

מנחם בן-ששון: לא משתנה.

מנחם בן-ששון: משום שיש כללי הקפאה.

אייל זנדברג: כלל הקפאה חל לגבי סיעה שמורכבת ממספר מפלגות והודיעה על כך.

אייל זנדברג: חבר הכנסת אלקין התכוון למקרה אחר.

אייל זנדברג: לא יצרנו קושי, הקושי קיים גם היום, גם היום התפלגות יכולה להוביל עשרה ו-20 ומתוך ה- 20 חלילה מישהו נפטר והמצטרף הבא לפי רשימת המועמדים המקורית מצטרף לפלג הקטן, החוק הנורבגי לא יצר את הבעיה, לדעתי עדין יחזיקו אבל נבדוק את זה שוב.

זאב אלקין: השאלה אם לא ייווצר מצב של יחידה נוספת של מימון כסיעה נוספת בעקבות התופעה של החוק הנורבגי.

אייל זנדברג: זה בעקבות התפלגות, אני לא רואה איך ההסדר הנורבגי יכול ליצור כשלעצמו.

אייל זנדברג: גם המצבים האחרים קיימים היום, הם עשויים לקרות בדחיפות גדולה יותר.

זאב אלקין: יש לך סיעה שמורכבת מכמה מפלגות, לפי מה שהחלטנו, הרי לא קבלנו את הצעתו של חבר הכנסת רותם.

דוד רותם: בטעות גדולה, כי עשיתם לזה חלופה.

זאב אלקין: זה הובא כתוספת ואפילו עשינו רביזיה על זה וזה לא עבר.

זאב אלקין: היות ולא קבלנו את זה, במצב כזה שיש סיעה שמורכבת מכמה מפלגות ולכן ההסדר של מימון של יחידה נוספת רלוונטי לגבי כולם, ואז בעקבות הפעלת החוק הנורבגי משתנה ההיקף של היחס הפנימי של המפלגות לדוגמה מפלגה שהייתה מיוצגת על ידי שני חברי כנסת תהיה מיוצגת על ידי חבר כנסת אחד אבל תמשיך לקבל מימון.

ראובן ריבלין: אנחנו מדברים על מצב יותר קיצוני, שאין אף אחד.

זאב אלקין: הסעיף הזה מכריע במצב של אף אחד.

זאב אלקין: השאלה היא אם אין מצבים נוספים חוץ ממקרה של אף אחד שמבקשים הכרעה.

אייל זנדברג: סעיף 13 שמוצע כאן לתקן אותו עוסק בחובה להחזיר כספים.

אייל זנדברג: ההיבט האחר הוא האם יקבלו מימון.

אייל זנדברג: לגבי המימון שיקבלו, קבוע היום בסעיף 12 לחוק מימון מפלגות שמנציחים את המצב במועד פרסום תוצאות הבחירות.

אייל זנדברג: גם אם יש שינויים בהרכבים הפנימיים של המפלגות המרכיבות את הסיעה.

אייל זנדברג: שאלת קבלת המימון והחזר הכסף.

משה גפני: לפי דעתי לא היו חילוקי דעות בעת הדיונים בעניין, בחלק הטכני.

משה גפני: החוק הנורבגי לא משנה בחוקים הטכניים דבר וחצי דבר.

משה גפני: מנציחים את הדבר הקיים, ומכיוון שהמצב הקיים במימון, שיש סיעה שמורכבת מכמה מפלגות המימון הולך לפי מה שהיה בעת תוצאות הבחירות לכנסת.

משה גפני: גם כשיש חילופים בסיעה, המימון נשאר אותו דבר, והחלטנו כולנו שלא משנים את המצב בגלל החוק הנורבגי.

משה גפני: הבעיה שנוצרה היא עם אחד, מה אם היה רק נציג אחד שכבר לא חבר כנסת.

מיכאל איתן: יש לי הצעה דחופה לסדר היום.

מיכאל איתן: תחשבו ברביזיה, כי יכול להיות שזה יהיה מקרה של פעם אחת בחיים אבל יגידו שעשינו עבודה לא טובה.

מיכאל איתן: כשיש מצב ששר חוזר ואתה נותן לו חופש פעולה להחליט על פעולה שהייתה לפני שנה וחצי זה פתח לבעיות.

מיכאל איתן: לעומת זאת, אתה יכול בקלות לחייב את השר שברגע שיש התפלגות הוא צריך להודיע לאן יחזור, אם יחזור.

מיכאל איתן: ההחלטה שלו היא בזמן האירוע, אתה לא יכול לתת לו שיקול דעת כי זה יסבך.

מנחם בן-ששון: הבעיה נכונה.

מנחם בן-ששון: שאלתי מכיוון אחר, מכיוון חבר הכנסת המועמד.

מנחם בן-ששון: לחבר כנסת מועמד אתה לא יכול להגיד מה ערך ההצהרה שלו.

מנחם בן-ששון: לעומת זה, ההערה שלך היא הערת אמת, נתקן בין שנייה לשלישית.

ראובן ריבלין: בהמשך לדבריו של חבר הכנסת איתן, אפשר לתקן את הניסוח.

ראובן ריבלין: כל מי שחל עליו החוק הנורבגי והוא נמצא בהשעיה על פי החוק הזה, שר אשר חברותו בכנסת הושעתה על פי חוק זה יהיה חייב בהזדהות בזמן ההתפלגות.

עתניאל שנלר: והמועמד החדש?

מנחם בן-ששון: זה פיתוח של מה שאמר חבר הכנסת איתן, אני לא רוצה לחוקק תוך כדי תנועה.

מנחם בן-ששון: רשמתי בצד.

מנחם בן-ששון: יכולתי לחוקק את תנאי הכשירות כי את זה הכנו כבר מלפני שתי ישיבות, הרעיון הוא בכיוון נכון.

ראובן ריבלין: אני מקווה שלא נגיע לקריאה שנייה ושלישית.

מנחם בן-ששון: ההבדל בניכם תהומי, הוא בעד ואתה נגד.

ראובן ריבלין: אני רוצה להגיד לחבר הכנסת אלקין, אין "הבא אחריו", כי כרגע אדם נמצא בכנסת רק בגלל שנהיה שר, וחברותו הושעתה בגלל שהוא היה לשר ובא אחר במקומו.

זאב אלקין: במידה ואמרת שהשר יכריע בו בזמן אתה יוצר מצב מעניין, שעל מקום אחד בכנסת יושבים שני אנשים שהכריעו בצורה שונה אחד הכריע בצורה אחת והשר הכריע בצורה אחרת.

מנחם בן-ששון: אתם בשלים להצביע?

מנחם בן-ששון: אחרי זה תקיימו את הדיון.

מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 3 (1)?

מנחם בן-ששון: הצבעה בעד - רוב נגד - אין נמנעים - אין סעיף 3 (1) אושר פה אחד.

אייל זנדברג: 4.

אייל זנדברג: תחילה.

אייל זנדברג: תחילתו של חוק זה ביום כינונה של הממשלה הראשונה בכנסת השמונה עשרה.

אייל זנדברג: הכוונה שהחקיקה הרגילה וחוקי היסוד יכנסו לתוקף באותו מועד.

מנחם בן-ששון: על הסעיף הזה היו שלוש גרסאות.

מנחם בן-ששון: גרסה אחת הייתה להצביע כמו שאנחנו מציעים, החל מהכנסת השמונה עשרה.

מנחם בן-ששון: אפשרות שנייה, מי שמצביע נגד אומר שזה מהיום.

מנחם בן-ששון: אפשרות שלישית, שהציע הרב גפני, רק לכנסת ה-18 בבחינת הוראת שעה.

יצחק גלנטי: כדי לראות איך זה עובד.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת גפני אומר שזו מטלה כבדה, יש בה סכנות רבות, בואו נחליט שאנחנו עושים את זה רק לכנסת השמונה עשרה ואם נרצה לכנסת התשע עשרה, נוסיף, בינתיים לא רצים קדימה, ואני אמרתי שאם מחוקקים אז מחוקקים.

מנחם בן-ששון: זה חוק יסוד.

אייל זנדברג: מדובר בשני חוקים, יש תיקון לחוק יסוד וחוק רגיל שמשלימים זה את זה.

אייל זנדברג: מבלי להביע עמדה לשאלת התוכן עצמו, אבל מרגע שהוועדה החליטה שחוקי היסוד, תחילתם ממועד מסוים ההסדרים המשלימים לא יכול שייכנסו במועד אחר.

משה גפני: אתה צודק במאה אחוז, תפקידי לעשות בלגן וזה מה שאני עושה.

מנחם בן-ששון: אתה מבקש את זה או מסיר את זה?

משה גפני: אני מבקש את זה.

מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים בשני שלבים.

מנחם בן-ששון: השלב הראשון, מי בעד רק לכנסת ה-18, הצעת גפני.

אייל זנדברג: זו הצעה שתיצור סתירה בין חוקי היסוד לחוקים הרגילים.

משה גפני: אדוני היועץ המשפטי, אני מודיע לך - - -

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת גפני, אני מזהיר אותך פעם ראשונה.

אייל זנדברג: אי אפשר ליצור התנגשות, הפניה לסעיף שלא קיים בחוק יסוד, זה בלתי אפשרי משפטית.

מנחם בן-ששון: בסעיף 4 , קודם נצביע לפי הצעת הוועדה, אם הצעת הוועדה תיפול נראה לאן זה הולך.

מנחם בן-ששון: מי בעד סעיף 4 כפי הצעת הוועדה?

מנחם בן-ששון: הצבעה בעד - 9 נגד - 3 נמנעים - אין סעיף 4 התקבל כהצעת הוועדה.

מנחם בן-ששון: כשהתחלתי את העבודה על תיקון החוק הנורבגי, לתומי חשבתי שמדובר בחוק בן ארבעה סעיפים.

מנחם בן-ששון: כשהיועץ המשפטי נתן לנו 13 שאלות לדיון, חשבתי בסדר, גם מזה יהיו חמישה סעיפים.

מנחם בן-ששון: היום חוק מסובך מאוד שכל חבר כנסת שלא היה בדיונים הללו משוכנע שהוא חוק של דלת מסתובבת, נכנס ויוצא, אני מודה על סיעור המוחות שהיו בארבע ישיבות של הוועדה, שכנראה נכונו לנו גם כשנעבור לשלב הבא, העלאת אחוז החסימה.

דוד רותם: אני מציע שרק מי שהשתתף בכל סיעור המוחות יצביע.

ראובן ריבלין: הואיל ונהגנו מנהג ראוי לדיוני הכנסת והליכי החקיקה בה, ואמרנו בתחילת הישיבה שאנחנו נגד החוק, אבל אם חלילה החוק יתקבל, אנחנו בעד הסתייגויות כאלו או אחרות או בעד שינויים כאלה ואחרים, אני מבקש מאדוני להצביע פעם נוספת מי בעד החוק הנורבגי ומי נגדו.

אייל זנדברג: ההצבעה אושרה סעיף אחר סעיף, אין צורך ויש גם מניעה.

ראובן ריבלין: כמו קריאה שלישית במוקדמות.

אייל זנדברג: אנחנו ביוזמת הוועדה להכנת הצעת חוק הנוסח שאושר.

ראובן ריבלין: בתחילת הדרך, כשאמרתי שאני מתנגד לחוק הנורבגי היו חברים שלא הבינו מה המכשלות השונות אם וכאשר ניישם את החוק הנורבגי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גפני למשל היה בעד החוק הנורבגי בתחילת הדרך, יכול להיות שהוא שינה את דעתו.

משה גפני: בשום שלב, כל הזמן הייתי נגד.

ראובן ריבלין: אני מתנצל.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יצחק לוי היה בעד, ברגע שנפלה ההכרעה שראשי מפלגות לא יוכלו להתחמק מהחוק הנורבגי, הוא שינה את עמדתו.

ראובן ריבלין: הואיל ואנחנו לא נמצאים בהליכי חקיקה אלא בהליכים שבה ועדת כנסת מבקשת להגיש בפני הכנסת הצעת חוק בקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: הואיל ואלו דיוני הוועדה שבאו לידי גיבוש במכלול הסעיפים כל אחד בנפרד, אני מבקש להצביע עוד פעם, הרי לא יהיה שינוי זה רק כדי להביע את עמדתנו פעם נוספת שלא יראה כאילו הסכמנו.

מנחם בן-ששון: תודה.

עתניאל שנלר: האם יהיה כאן דיון אחרי הקריאה הראשונה?

ראובן ריבלין: אני מוותר.

מנחם בן-ששון: תודה, הישיבה נעולה.