ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 151, 2007-02-26 11:30

מנחם בן-ששון: אנחנו דנים היום בהצעה של חברי הכנסת וילן ושטייניץ שעוסקת בענייני צינון.

מנחם בן-ששון: הצעת החוק עברה קריאה ראשונה.

מנחם בן-ששון: אנחנו דנים היום בהכנתה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מנחם בן-ששון: חבר הכסת שטייניץ, האם אתה רוצה לדווח לנו מהדיון בכנסת, מהדיון במליאה על הצעת החוק בקריאה הראשונה?

יובל שטייניץ: היה דיון בכנסת.

יובל שטייניץ: הייתה תמיכה מקיר לקיר.

יובל שטייניץ: נדמה לי שזה עבר ב67 מול 1, שזה רוב עצום.

קרן ויינשל: אני ראיתי תמיכה של 16 מול 1.

יובל שטייניץ: זה עבר ברוב גדול מאוד, כשרק חבר כנסת אחד הסתייג.

יובל שטייניץ: את הדיון שהיה כאן, שהיה דיון טוב, מיצינו בין הטרומית לראשונה.

יובל שטייניץ: הכנסנו תיקונים מאוד משמעותיים בחוק, בין השאר את ההצעה שהעלה חבר הכנסת איתן.

יובל שטייניץ: החוק בשל להצבעה, אלא אם כן יש למישהו משהו חדש להגיד.

מנחם בן-ששון: שאלה אחת היא שאלת המהות, השאלה השנייה היא שאלת הזמן.

מנחם בן-ששון: האם אנחנו רוצים תקופה של 3 שנים לעומת תקופות של צינון אחרות?

מנחם בן-ששון: מן הדין להציע תקופה של שנה, שנה וחצי, שהן תקופות סבירות יותר לצינון.

מנחם בן-ששון: יכולה להישמע טענה שבסוג כזה של משרות שהן כל כך כבדות שנה היא תקופה לא אפקטיבית אם הבחירות הן בעוד 3 או 4 שנים, ולכן הנפח של 3 יוצר מצב טוב, תקין, סביר.

מנחם בן-ששון: נקודה שנייה שעסקנו בה בפעם הקודמת ואני רוצה להתייחס אליה - היא יכולה להקל מנטל הזמן - היא השאלה של רשות מחוקקת לעומת רשות מבצעת.

מנחם בן-ששון: אמרנו בדיון שהרבה יותר קל לומר שאדם לא ייבחר לממשלה או לא יכהן בתפקיד בממשלה, אבל הרבה יותר קשה למנוע את הזכות החוקתית להיבחר .

מנחם בן-ששון: את הזכות הזאת חששנו למנוע.

מנחם בן-ששון: יכולנו לומר שלא ל3 שנים אלא לשנה או לשנה וחצי, אבל אם אנחנו לוקחים את נפח הזמן הכבד או את מנת הזמן הכבדה הזאת אולי יש מקום להגיד שהאנשים האלה לא יוכלו לכהן ברשות המבצעת.

מנחם בן-ששון: אני אומר דבר שאולי הוא ייצוגי, אבל אני בכל זאת רוצה לומר אותו.

מנחם בן-ששון: חלק ניכר מהאנשים שכיהנו בתפקידים מאוד גבוהים נושאים את עיניהם אל התפקידים העוד יותר גבוהים.

דלית דרור: השיקולים שצריך לשקול בנושא צינון הם שניים.

דלית דרור: אחר כך יש עוד תוספות.

דלית דרור: מצד אחד צריך לשמור על הממלכתיות ועל הא-פוליטיות של השירות הציבורי, במיוחד צבא וכוחות ביטחון, אבל לא רק.

דלית דרור: מצד שני יש את הרצון לתמרץ אנשים מוכשרים וראויים לשרת את הציבור, אנשים שהוכיחו את עצמם במערכות שונות.

דלית דרור: כאן כדאי שחברי הכנסת לא ינקטו בסינדרום האוטובוס שמי שעולה על האוטובוס כבר לא רוצה שהאוטובוס יעצור בשום תחנה אחרת לאנשים נוספים.

דלית דרור: צריך לקחת את זה בחשבון.

דלית דרור: צריך לתמרץ לטובת המערכות הפוליטיות אנשים טובים לבוא ולהצטרף למרוץ הפוליטי.

דלית דרור: כשמדברים על שר ביטחון, ראש ממשלה או השר לביטחון פנים אז יש שיקול נוסף.

דלית דרור: יש בעיה כאשר רמטכ"ל הופך להיות באופן מהיר מידי שר ביטחון ואז הוא מפקח על מערכת שקודם הוא עמד בראשה.

דלית דרור: השיקולים הם שונים.

דלית דרור: אולי יש לו ניגוד עניינים כשהוא צריך לבקר מערכות שהוא עצמו יזם.

דלית דרור: זה ספציפי לשרים המסוימים שמפקחים על אותן מערכות, אם זה השר לביטחון פנים לעומת המשטרה, או שר הביטחון לעומת הצבא.

דלית דרור: אני מסכימה שיש אבחנה בין שרים לחברי כנסת.

דלית דרור: בעוד שרים מתמנים, חברי כנסת נבחרים.

דלית דרור: אין שום זכות מוקנית להיות שר, אבל בלהגביל אדם מלהיבחר לכנסת יש פגיעה בזכות להיבחר.

דלית דרור: בחברי כנסת יש רגישות יותר גבוהה לשים מגבלות על רצון הבוחר.

קרן ויינשל: אני מסכימה עם הדברים שנאמרו על ידי שניכם.

קרן ויינשל: אני חושבת שיש מקום להפריד בין פגיעה בזכות להתמנות לממשלה מבחינת הפגיעה בזכות להיבחר, מבחינת שזה תפקידים ברמה ביצועית שונה.

קרן ויינשל: .

קרן ויינשל: אין דומה היות חבר כנסת, עם כל ההשפעה שיש לו, להשפעה כשר.

קרן ויינשל: ההשפעה כשר היא ודאי שונה.

קרן ויינשל: אם עדיין רוצים להמשיך עם תקופת הצינון הארוכה של 3 שנים כדאי להפריד בין שתי הפונקציות האלו.

קרן ויינשל: אני מבקשת לבחון את התקופה של 3 שנים.

קרן ויינשל: כרגע אנחנו בחצי שנה.

קרן ויינשל: קפיצה מחצי שנה ל3 שנים היא מאוד דרסטית, היא מצריכה רציונאלים מאוד כבדים שהייתי רוצה שנעבור עליהם שוב.

קרן ויינשל: הייתי רוצה שנעבור שוב על כל הצדדים שמנגד.

קרן ויינשל: בחנתי את כל חוקי הצינון שיש היום בכל התחומים השונים.

יצחק לוי: איזה חוקי צינון יש היום?

קרן ויינשל: היום יש בין יועמ"ש לממשלה לשופט עליון ופרקליט מדינה.

קרן ויינשל: זה שנה וחצי.

קרן ויינשל: בקריאה ראשונה נתנו שתי גרסאות.

קרן ויינשל: גרסה אחת הייתה שנה, גרסה אחת הייתה שנתיים.

קרן ויינשל: לבסוף יצא שנה וחצי.

קרן ויינשל: יש חוקים נוספים של פרישה בין תפקידים ציבוריים, למשל בין תפקידים בבנק ישראל לתפקידים בדירקטוריונים של חברות, או תפקידים בשירות המדינה לתפקידים פרטיים.

קרן ויינשל: בזה יש צינון של שנה.

מנחם בן-ששון: איפה יש תקופה של 3 שנים?

קרן ויינשל: בחקיקה הישראלית לא מצאתי.

קרן ויינשל: מבחינה השוואתית דיברנו בפעם הקודמת.

קרן ויינשל: בארצות הברית מצאנו תקופת צינון משמעותית לתפקיד ספציפי, לא לכל תפקיד.

קרן ויינשל: זה היה לשר ההגנה או למזכיר ההגנה.

קרן ויינשל: במקומות אחרים בעולם לא מצאנו את זה.

יובל שטייניץ: כמה?

קרן ויינשל: בארצות הברית זה 10 שנים לתפקיד הספציפי, לא לחבר קונגרס.

קרן ויינשל: התקופה רלוונטית בשני נושאים שונים של מידתיות.

קרן ויינשל: מצד אחד היא רלוונטית מבחינת השוויון בכבוד האדם וחירותו, ומצד שני בזכות להיבחר שאין היום פסקת הגבלה שאומרת שזה צריך להיות מידתי.

קרן ויינשל: יש מגמות מאוד חזקות בפסיקה להחיל את אותם כללים של מידתיות של פסקת ההגבלה.

קרן ויינשל: אנחנו צריכים לדבר על הוראות מעבר בחוק הזה.

קרן ויינשל: אני לא חושבת שמישהו יתווכח על זה שהחוק צריך לחול רק מהגשת רשימות המועמדים לכנסת הבאה.

קרן ויינשל: אני חושבת שזה יהיה מוסכם.

קרן ויינשל: דבר שני שכדאי לחשוב עליו זה על מי שכבר השתחרר, האם אנחנו רוצים להתחשב באינטרס של הסמכות שלו.

קרן ויינשל: דבר שלישי זה הרוב הדרוש.

קרן ויינשל: ראיתי במליאה שחבר הכנסת ריבלין ביקש מהייעוץ המשפטי שיסביר מה הרוב הדרוש להעברת החוק הזה.

קרן ויינשל: בקריאה ראשונה דיברנו על זה.

קרן ויינשל: אנחנו מדברים על סעיף 4 לחוק יסוד הכנסת, שאומר שהבחירות צריכות להיות שוות.

קרן ויינשל: כל פגיעה בזה דורשת חוק של מעל ל60 חברי כנסת.

קרן ויינשל: השוויון בפרשנות המסורתית שלו מדבר על שוויון בין רשימות, לא על שוויון בין מועמדים.

קרן ויינשל: הפגיעה בשוויון כאן היא פגיעה בין מועמדים, לכן אנחנו חושבים שבמצב כיום זה לא חל על זה.

קרן ויינשל: כייעוץ משפטי אחראי אנחנו אומרים את המצב בשטח.

קרן ויינשל: המצב בשטח הוא שיש 2 אמירות של בית משפט העליון שמחילות את השוויון בסעיף 4 גם על שוויון בין מועמדים.

קרן ויינשל: זאת מגמה שהולכת ומתגבשת בפסיקה.

קרן ויינשל: ייתכן שזה יהיה המקום גם שבית משפט יחליט להחיל אותה.

קרן ויינשל: מומלץ להעביר כל שינוי כזה ברוב של חברי כנסת.

קרן ויינשל: כאן אנחנו מחזקים את ההמלצה הזאת.

אבשלום וילן: למה יש חוקי יסוד ששינוי בהם לא דורש 61?

קרן ויינשל: לא בהכל דרוש 61.

אבשלום וילן: אין שום השוואה בין אנשים שהם עדיין אלופים, שכבר בודקים את התפקיד הפוליטי הבא שלהם, לאזרחים רגילים.

אבשלום וילן: ההשוואה לא רלוונטית.

אבשלום וילן: אם הוא היה פקיד פה או שגריר שם זה פחות בעייתי.

אבשלום וילן: קיבלנו מכתב מאלופים בצה"ל שבעצמם אמרו שצריך את תקופת הצינון.

אבשלום וילן: לא רצינו לייבש מישהו 5 שנים, אז אמרנו 3 שנים פלוס האפשרות לתת לו לא לחכות יותר ממערכת בחירות אחת כדי לא לפגוע במידתיות.

אבשלום וילן: כל ההשוואות לעובדי המדינה הן לא רלוונטיות.

אבשלום וילן: הבעיה היא כשאלוף שמפקד על חיילים ומנהל מערכות מתחיל לפזול לשטח הפוליטי ולבנות את הג'וב הבא.

אבשלום וילן: בזה אנחנו משחיתים את המערכת.

אבשלום וילן: הבאתי את הדוגמה של מופז.

אבשלום וילן: היא דוגמה אופיינית.

אבשלום וילן: אם אתה לוקח רמטכ"ל, מקפיץ אותו להיות חודשיים אחר כך שר ביטחון זה בעייתי.

אבשלום וילן: אתם אומרים שלשר 3 שנים זה הגיוני, לחבר כנסת לא.

אבשלום וילן: תארו לכם שחלוץ נבחר מחר לכנסת ונהיה יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון.

קרן ויינשל: תמנע את התפקיד הזה.

אבשלום וילן: ומה אם הוא יהיה חבר ועדת כספים ויקבל את תפקיד יושב-ראש הוועדה לתקציב הביטחון?

אבשלום וילן: אין לזה סוף.

אבשלום וילן: לחבר כנסת אין אפשרות להשפיע כמו שר, אבל יש לו אפשרות להשפיע פוליטית באופן די רציני.

אבשלום וילן: אני מציע שנגיד שיהיה צינון של 3 שנים.

אבשלום וילן: בתנאים של ישראל זה סביר.

אבשלום וילן: זה יכול להיות פחות, כי לפעמים יש מערכת בחירות שעברו רק מעל שנתיים.

קרן ויינשל: זה יכול להיות פחות, זה יכול להיות יותר.

אבשלום וילן: הכי רגיש זה התפקידים הצבאיים.

אבשלום וילן: אמרנו שניקח את כל התפקידים הביטחוניים במדינת ישראל.

אבשלום וילן: השירות הצבאי בישראל הוא עדיין כרטיס כניסה לחלק גדול מאוד מהמקצועות האזרחיים.

אבשלום וילן: ברמה הציבורית זה עוד יותר מסוכן.

אבשלום וילן: ראינו את התהליך בשנים האחרונות.

אבשלום וילן: ב1968 אף אחד לא אמר מילה כשעזר וייצמן היה גנרל במדים בבוקר ובערב היה שר תחבורה.

אבשלום וילן: כולם אמרו שזה נראה טבעי.

אבשלום וילן: התבגרנו מאז.

אבשלום וילן: 3 שנים זה מידתי לחלוטין.

אבשלום וילן: לא הייתי משנה את הטקסט, הייתי נשאר בדיוק באותם עקרונות.

אבשלום וילן: אני לא חושב שצריך הסכמה של 61.

אבשלום וילן: זאת שיטה טובה לטרפד את זה ב61.

אבשלום וילן: החברה הישראלית בשלה לזה.

אבשלום וילן: האלופים שהשתחררו תמכו בזה.

אבשלום וילן: חלוץ אדם ראוי, הוא ימצא את עצמו בפוליטיקה אם הוא ירצה, אבל שייקח תקופה של 3 שנים צינון.

אבשלום וילן: זה טוב לכולם.

אבשלום וילן: זה בריא ונכון.

אבשלום וילן: יש לזה הסכמה רחבה.

יובל שטייניץ: עלי אישית מקובל שיועצים משפטיים מאירים את עינינו, אבל לא מקובל עלי שהם משתתפים בויכוח ומביעים דעה.

יובל שטייניץ: החוק המקורי שלי, שהוא חל על כל התפקידים, דיבר על תקופה של שנתיים וחצי.

יובל שטייניץ: הוועדה הזאת החליטה ברוב גדול להוסיף חצי שנה.

יובל שטייניץ: נראה לי מוזר שהיועצים המשפטיים לא מכבדים את הדיון הקודם שהיה בוועדה.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לעודד את היועצות להאיר את עינינו בדבר תקלות שעלולות לנבוע מחקיקת חוקים, כדי שלא נמצא את עצמנו עומדים במקומות שאנחנו לא רוצים לעמוד בהם כשאנחנו עושים חוקים.

יצחק לוי: אני לא מתערב בעניין אם צריך רוב של 61 או לא, זה עניין משפטי.

יצחק לוי: אין לי מספיק כלים להביע עמדה.

יצחק לוי: אני מבין שאם זה עבר בקריאה ראשונה בפחות מ61 ולא היה פוצה פה ומצפצף, אז גם בקריאה שנייה ושלישית אפשר פחות מ61.

יצחק לוי: זה נראה לי ההיגיון.

יצחק לוי: זה לא תלוי בהחלטתנו או בנו, זה תלוי יותר בייעוץ המשפטי.

יצחק לוי: אני חושב ש3 שנים זה זמן רב מידי.

יצחק לוי: תקופה של 3 שנים זה נצח במדינת ישראל.

יצחק לוי: אדם לא ממתין 3 שנים.

יצחק לוי: הוא לוקח על עצמו עניין אחר, פרוייקט אחר.

יצחק לוי: אנחנו יכולים להפסיד אנשים טובים.

יצחק לוי: צריך לראות את שני הצדדים.

יצחק לוי: מצד אחד יש את התופעה שחבר הכנסת אבשלום וילן דיבר עליה, לכן כבר עשו צינון של חצי שנה - יכול להיות שיש מקום להגדיל את הצינון – אבל מצד שני לבוא ולהגיד 3 שנים זה נצח.

יצחק לוי: אני חושב שזה לא נכון.

אבשלום וילן: חבר הכנסת אפי איתם, שהיה בדיון הקודם, תמך בזה.

יובל שטייניץ: חבר הכנסת עמי אילון תומך.

יובל שטייניץ: כל הקצינים תומכים בזה.

יצחק לוי: אני לא מרגיש את עצמי מחויב לאף אחד.

יצחק לוי: אני חושב שהם טועים.

יצחק לוי: אני לא יודע אם חבר הכנסת עמי איילון עצמו המתין 3 שנים.

יצחק לוי: אולי חבר הכנסת אפי איתם לא המתין 3 שנים.

יצחק לוי: קל מאוד כשאתה נמצא במערכת להגיד, אבל אם היית אומר לחבר הכנסת אפי איתם להמתין 3 שנים הוא לא היה עושה את זה.

יצחק לוי: הוא לא היה מסכים.

יצחק לוי: עכשיו, כשהוא בפנים, אז בשביל האחרים הוא מסכים.

יצחק לוי: אני מציע לקבוע שנה לכנסת ולממשלה.

יצחק לוי: זה מידתי, זה נכון, זה צינון מספיק.

יצחק לוי: שנה זה בהחלט זמן מספיק.

יצחק לוי: אני מציע שזה יהיה כמו לעובדי מדינה, שיש להם הרבה יותר השפעה עלינו מאשר קצינים בצבא.

יצחק לוי: שמענו שלגבי עובדי מדינה מדובר בזמן של שנה.

קרן ויינשל: לא לחברי כנסת, אלא לעבודה במגזר הפרטי.

יצחק לוי: שנה זה זמן מספיק.

יצחק לוי: ההצעה שלי היא לא לשנות שום דבר בשני הסעיפים ושזה יהיה שנה מהכנסת הבאה.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת לוי, רצית לשאול אותי בוודאי מה היה קורה לחברי הכנסת אילו היינו מחילים עליהם את החוק הזה.

מנחם בן-ששון: אם היינו מחילים את זה גם על תתי אלופים וסגני שב"כ, שזה לא חל, אז היה לנו צרור נכבד.

מנחם בן-ששון: כאן היינו מפסידים את כהונתם של חבר הכנסת וילנאי והשר דיכטר.

דוד רותם: אני לא חושב שהחוק הזה צריך לעבור ברוב של 61.

דוד רותם: לא מדובר בתיקון בחוק יסוד.

דוד רותם: חוק יסוד חופש האדם וחירותו ועניין המידתיות הם נושאים יותר מידי חשובים שכל הזמן זורקים אותם.

דוד רותם: זה הפך להיות מין שימוש יום יומי.

דוד רותם: אין לאדם זכות לפרוש היום מהצבא ולהיות מחר חבר כנסת.

דוד רותם: זאת זכות שלא קיימת.

דוד רותם: הזכות להיבחר קיימת, אבל מותר לשים עליה מגבלות.

דוד רותם: כמו ששמים מגבלות בגיל, כמו שאנחנו שמים מגבלות בתפקיד, כך מותר לשים מגבלות בתקופת צינון.

דוד רותם: אני חושב שלעובד מדינה שפורש מתפקידו יש הגבלות לאחר פרישה.

דוד רותם: די בכך שהוא יכול היה לתת היתר בתפקידו הקודם כדי שהוא לא יוכל לעבוד שנה בשום תפקיד.

יובל שטייניץ: זה מנוגד לחופש העיסוק.

דוד רותם: אלה נושאים יותר מידי חשובים.

דוד רותם: אנחנו זורקים אותם על ימין ועל שמאל.

דוד רותם: אני חושב שתקופה של 3 שנים לא מהווה בעיה.

דוד רותם: הייתי מציע להקים ועדה בראשות שופט.

דוד רותם: היא זאת שתוכל לקצר את התקופה בנסיבות מסוימות.

דוד רותם: אם יתברר שאותו אדם במשך התקופה שהוא שירת לא עשה פעולות לצורך בחירתו, או שאין לזה השפעה, אז הוועדה תתיר לו.

דוד רותם: לא הייתי מוריד את התקופה לפחות משנה.

מנחם בן-ששון: את זה לא ביקשתי.

דוד רותם: הוועדה לא תהיה רשאית לקצר לפחות משנה.

מנחם בן-ששון: השאלה השלישית ששאלתי התייחסה לאבחנה בין כנסת לממשלה.

מנחם בן-ששון: האם אתה רוצה את האבחנה הזאת?

דוד רותם: לגבי הכנסת הייתי מקים ועדה, לגבי הממשלה זה צריך להיות 3 שנים.

עמירה דותן: אנחנו רוצים להיעזר בחוקים כדי לשנות תרבות, כדי לשנות אווירה.

עמירה דותן: ראינו שקרה מה שקרה בצה"ל, שקצינים בכירים בעת היותם בתפקיד מסוים כבר מסתכלים קדימה.

עמירה דותן: הקדימה זה כנסת.

עמירה דותן: שינוי תרבות זה מה שנקרא אחורנית, כלומר לומר למפקדים בצבא למצות את היכולות שלהם בצבא, לא להסתכל על מה שהם יעשו אחר כך.

עמירה דותן: זה חלק מהעניין.

עמירה דותן: חייל מתגייס בגיל 18.

עמירה דותן: המפקדים נמצאים מגיל 20 עד גיל ארבעים ומשהו באותה מסגרת.

עמירה דותן: המסגרת הזאת היא מסגרת מאוד טובה.

עמירה דותן: הייתי שם.

עמירה דותן: היא מסגרת מאוד עוטפת, מאוד מחבקת.

עמירה דותן: החממה הזאת היא נהדרת.

עמירה דותן: צריכים לצאת ממנה גם אלה שאתם רוצים אותם בכנסת ובממשלה.

עמירה דותן: זה שינוי תרבותי, זה צורך להתנסות בחיים אחרים, לא רק ללכת ממסגרת אחת למסגרת השנייה של קבלת החלטות עבור מישהו אחר.

עמירה דותן: אי אפשר להשוות את צה"ל לשום ארגון אחר, בוודאי לא למקומות אחרים בעולם.

יצחק לוי: גם את המשטרה, גם את השב"כ.

עמירה דותן: למשטרה אתה מתגייס אחרי שהיית בצבא.

עמירה דותן: יש בכל זאת איזה שהוא מעבר.

עמירה דותן: יש פה כמה דברים שאני רואה בהצעת החוק הזאת מעבר לצינון שדיברתם עליו עד עכשיו, וזה לעשות תרבות אחרת של שלטון.

עמירה דותן: מי שמגיע לכאן צריך להגיע אחרי התנסויות, אחרי שהוא רצה להגיע לכאן.

עמירה דותן: הוא לא צריך להגיע לכאן בגלל שיצא לו והוא לא יודע משהו אחר.

עמירה דותן: אני רואה בהחלט צורך לתקן את החוק הזה.

מיכאל איתן: בחוק יסוד הממשלה כתוב ששינוי החוק דורש רוב של 61.

קרן ויינשל: יש הסמכה בחוק יסוד הממשלה לקבוע תקופת צינון ארוכה.

קרן ויינשל: כשקבעתם את התקופה של חצי שנה תיקנתם גם את חוק יסוד הממשלה.

מיכאל איתן: הוא עבר שם ב61?

קרן ויינשל: כן.

מיכאל איתן: חוק יסוד: הכנסת איננו משוריין כולו, אבל עיקרון השוויון משוריין.

קרן ויינשל: בסעיף 4.

מיכאל איתן: חוק הבחירות לכנסת בא אחרי שחוקק חוק יסוד הכנסת.

מיכאל איתן: באיזה שנה נקבע השריון בחוק יסוד הכנסת?

קרן ויינשל: אני חושבת שזה נקבע במקור.

מיכאל איתן: נניח שהוא נקבע במקור בשנת 1958.

מיכאל איתן: בשנת 1969 נכנס העניין של הצינונים למיניהם.

קרן ויינשל: הסייפה של סעיף 7.

מיכאל איתן: אני לא מניח שהעבירו את החוק הזה אז ברוב של 61.

קרן ויינשל: המבנה היה אחר.

קרן ויינשל: גם המילה "שוויון" פורשה באופן שונה.

מיכאל איתן: החוק עצמו עבר ברוב רגיל.

מיכאל איתן: היום אנחנו הולכים לחוק שאנחנו רוצים להכניס בו שינויים גם ברוב רגיל.

מיכאל איתן: כל שינוי שאני לא אעשה משחק לתוך משהו שקשור לעיקרון השוויון.

מיכאל איתן: נניח שאני אוסיף שבוע לעובדי מדינה.

מיכאל איתן: אני קובע משהו שיוצר אי שוויון.

מיכאל איתן: זה פוגע בסעיף 4.

מיכאל איתן: האם בשינוי החוק הרגיל אני אצטרך בכל מה שאני אעשה רוב של למעלה מ61?

קרן ויינשל: כן.

מנחם בן-ששון: נדמה לי שעסקנו בשאלה הזאת גם כשעסקנו במספר השרים.

מנחם בן-ששון: החלטנו אז שאנחנו צריכים 61.

מיכאל איתן: שם זה היה ברור, כי זה שינה את חוק יסוד הממשלה.

מיכאל איתן: כאן אני שואל כללית וספציפית.

מנחם בן-ששון: עסקנו באותה שאלה בסוגייה של ייצוג נשים ברשימות לכנסת.

מנחם בן-ששון: השאלה היא אם הלכת בית משפט לא מצמצמת עוד יותר את שיקול הדעת שלנו בהגדרה הזאת של ציפייה מרוב של 61.

קרן ויינשל: פגיעה בשוויון בבחירות בחוק רגיל מחייבת רוב של 61.

קרן ויינשל: עכשיו השאלה היא מה זה שוויון.

קרן ויינשל: הפרשנות המסורתית של שוויון היא פסק דין ברגמן.

קרן ויינשל: הכוונה לשוויון בין רשימות.

קרן ויינשל: סעיף 4 מדבר על שיטת הבחירות הכללית.

קרן ויינשל: מדובר בשוויון של סיכויים של רשימות להתמודד.

קרן ויינשל: החלה בשני פסקי דין אמירה שמדובר גם בשוויון בין מועמדים.

קרן ויינשל: החוק שלנו נוגע לשוויון בין מועמדים.

קרן ויינשל: אלו שתי אמרות שאנחנו רואים אותן כאמרות אגב, לא כהלכות.

קרן ויינשל: האחת במופז האחרונה, ששם השופט מצא אמר שהוא בוחר להניח שכן, שהוא בוחר להניח כך כיוון שאין לזה משמעות מעשית.

דלית דרור: הוא אפילו קורא את פסקת ההגבלה של חוקי היסוד של זכויות אדם לתוך סעיף 4.

קרן ויינשל: זאת סוגייה אחרת של המידתיות.

מיכאל איתן: מה היה עושה השופט אם בתור עובד מדינה הייתי טוען שלאור ההסבר של קרן ויינשל אני מרגיש את עצמי מקופח ואני מבקש שחוק היסוד יבטל את החוק הזה, כמו שחוק יסוד חופש העיסוק פסל את חוק המייצגים?

קרן ויינשל: חבר הכנסת איתן, אתה מערבב בין שני דברים.

קרן ויינשל: יש פיסקת הגבלה פורמאלית של 61, ויש פיסקת הגבלה שיפוטית של זכויות האדם.

קרן ויינשל: אלה שני דברים שונים.

קרן ויינשל: אני עונה על הפורמאלי, על ה- 61.

קרן ויינשל: במקרה הזה בית המשפט יחליט בהלכה.

קרן ויינשל: כשדיברנו על עידוד ייצוג נשים טענה עו"ד סוזי נבות שהעניין של שוויון בין מועמדים זה כבר הלכה.

קרן ויינשל: בית משפט יכריע את ההלכה.

קרן ויינשל: הוא עלול להגיד שזה פוגע בשוויון, שזה היה צריך להתקבל ב61, אבל הוא גם עלול להגיד שלפרשנות שלנו זה לא חל.

קרן ויינשל: המלצתי היא להעביר את זה ב-61.

קרן ויינשל: תמיד כדאי להעביר חוקים כאלה ב-61, כי אלה חוקים שהם באמת חשובים ודרושה הסכמה רחבה.

קרן ויינשל: אנחנו לא נטען שהחוק בטל אם לא.

מיכאל איתן: ההסבר שלך הוא נכון גם לתוצאה, רק שכחת שכשעשית את האבחנה בין העניין של הפורמאלי ללא פורמאלי ההלכה המסתמנת על פי ברק היא שכל חוק יסוד יכול לסתור ולבטל גם חוק קיים קודם שסותר את הקביעות של חוק היסוד.

דוד רותם: נושא שוויון הוא בין שווים.

דוד רותם: כאשר המעמד איננו שווה אז אין שאלה של שוויון.

דוד רותם: אין מעמדו של אלוף בצה"ל כמעמדו של סמל ראשון בצה"ל, ולכן אי אפשר להשוות בין הדברים ולבוא ולומר שכשאנחנו מגבילים את האלוף אנחנו פוגעים בפסקת השוויון.

דוד רותם: אני בקושי מבין מה שהם כותבים, ואתם כבר מתחילים לחשוב מה הם יכתבו ומה הם יגידו.

קרן ויינשל: זה התפקיד שלנו.

דוד רותם: זה לא התפקיד שלכם.

דוד רותם: זה התפקיד של עו"ד בשוק הפרטי כשהוא נותן עצה לקליינט שלו.

דוד רותם: זה לא תפקיד של יועץ משפטי שנותן ייעוץ לוועדת כנסת, משום שוועדת כנסת רשאית לומר לבית המשפט העליון שהיא חושבת כך ואם הוא רוצה לשנות הוא צריך לבטל.

דוד רותם: זה לא שאתם צריכים להגן עלינו שלא נפסיד במשפט.

דוד רותם: מותר לנו להפסיד במשפטים.

דוד רותם: אני לא הייתי הולך עד כדי כך רחוק לגבי מה הם יחשבו.

דוד רותם: אני חושב שאין צורך ב61.

מנחם בן-ששון: אני מבקש לדעת מה עתיד להיות כשנעמוד בפני בית משפט.

מנחם בן-ששון: אין לי ספק שתפקידך, קרן ויינשל, להגיד לנו מה עשוי להיות.

נסים זאב: נדמה לי שכל דבר שאתה מחייב אותו ב61 נהפך להיות משמעת קואליציונית והשיקול הוא קואליציוני.

נסים זאב: כשזה חוק רגיל אפשר תמיד בתוך המליאה להתקדם.

נסים זאב: מה שמפריע לי זה הנושא של השרים, שיש את המגבלה של 3 שנים.

נסים זאב: אולי אפשר להוציא את שר הביטחון.

יצחק לוי: כל החוק הזה הוא בשביל שר ביטחון.

פיני קבלו: האם זה יחול על השלטון המקומי?

מנחם בן-ששון: לא.

יצחק לוי: אני לא אעלה את נושא ראשי ערים לא כי אני לא חושב שצריך לדון בזה, אבל זה לא ענינו של הצעת החוק.

יצחק לוי: אנחנו רוצים לשנות דפוסי תרבות, אבל אנחנו לא יותר חכמים מהציבור או מהדמוקרטיה.

יצחק לוי: לי יש בעיה פנימית לבוא ולהגיד שיש אלוף שהצטיין ועשה והעם רוצה אותו אבל אומרים לו שהוא לא יכול להיות כי הוא צריך 3 שנים לחכות.

יצחק לוי: אני מבין את האיזון שצריך.

יצחק לוי: צריך לקחת בחשבון את כל השיקולים.

יצחק לוי: אנחנו לא מחנכים את העם.

יצחק לוי: אם הציבור רוצה אדם מסוים שיהיה חבר כנסת, שיהיה שר ביטחון, אז אין ברשותנו לבוא ולהגביל אותו.

יצחק לוי: צריך לעשות הכל באיזונים.

יצחק לוי: אתה לא בא ואומר בצורה גורפת.

יצחק לוי: אנחנו יכולים להכניס לכנסת אנשים שאין להם שום השכלה, שאין להם שום ידיעה, שאין להם שום התנסות בחיים.

יצחק לוי: היו כאלה.

יצחק לוי: סטודנטים היו חברי כנסת.

יצחק לוי: פתאום לגבי אלוף ולגבי ניצב אומרים שזה עוד לא מכשיר אותם להיות חברי כנסת, שהם צריכים לבצע עוד תפקיד.

עמירה דותן: זה לא מה שאמרתי.

יצחק לוי: כך הבנתי את הדברים.

יצחק לוי: אנחנו לא דורשים את זה מאף אחד.

יצחק לוי: למה שנדרוש את זה מהאלוף?

עמירה דותן: משום שהעם רוצה אותו בגלל.

עמירה דותן: .

יצחק לוי: איך את יודעת בגלל מה העם רוצה אותו?

יצחק לוי: אולי העם רוצה אותו קודם.

יצחק לוי: 3 שנים זאת תקופה ארוכה מידי.

יצחק לוי: צריך לראות את כל התמונה, לא רק את האלופים.

יצחק לוי: לא צריך להפלות לרעה את האלופים אל מול המלצרים.

יצחק לוי: במציאות הדמוקרטית של היום אין מקום לכל הדבר הזה, כי אנחנו לא בוחנים שום כישורים של חבר כנסת.

מיכאל איתן: החוק לא דן בחבר כנסת, הוא דן באלוף.

מיכאל איתן: הוא לא רוצה שהאלוף יהיה נחמד.

מיכאל איתן: .

יצחק לוי: על מי אתה אוסר להיות נחמד חוץ מהאלוף?

יצחק לוי: למה רק על האלוף?

מיכאל איתן: ביטחון זה דבר חשוב.

יצחק גלנטי: אין לי צל של ספק שכאשר בא גנרל מהתחום הצבאי יש לו יתרון כיוון שהוא נמצא בתקשורת כבר תקופה ארוכה ומגיע לכלל היכרות ציבורית, הרבה יותר מאשר איזה פרופ' לפילוסופיה באוניברסיטה.

מיכאל איתן: מאשר כל אלוף שעושה את עבודתו כל היום בצבא.

יצחק גלנטי: אני חושב שזה נכון להגביל ולתת תקופת צינון.

מנחם בן-ששון: השאלה היא כמה.

יצחק גלנטי: 3 שנים זה הרבה מידי.

יצחק גלנטי: הייתי אומר בין שנתיים ל-3.

יצחק לוי: אולי נעשה את זה לשחקנים ולזמרים.

יצחק גלנטי: הייתי שמח אם נקודת הפתיחה לראשי האקדמיה הייתה לפחות באותה רמה של אותם אלופים.

יצחק גלנטי: אני חושב שנכון להגביל.

יצחק גלנטי: כעת אני שומע שהבקשה הייתה ל5 שנים.

יצחק גלנטי: בסופו של דבר אנחנו דורשים רק 3 שנים.

יובל שטייניץ: החקיקה הפעם היא המשך לחקיקה שהונחה בכנסת הקודמת.

יובל שטייניץ: בגלל בחירות מוקדמות היא לא הסתייעה.

יובל שטייניץ: יש פה פשרה.

יובל שטייניץ: החוק הזה נועד להגן על דמוקרטיה.

יובל שטייניץ: אין עוד מדינה בעולם, למרות שיש עוד מדינות שבהן הצבא דומיננטי בחיי המדינה, שבה אנשי הצבא כל כך חשופים ציבורית ותקשורתית כמו ישראל.

יובל שטייניץ: גם בארצות הברית לא תמצא שכל אלוף הוא כוכב תקשורת ומופיע כל כך הרבה.

יובל שטייניץ: אין עוד מדינה שבה הצבא תופס משקל כל כך גדול.

יובל שטייניץ: אנחנו מקרה מיוחד.

יובל שטייניץ: החוק הזה לא בא מסיבות דמוקרטיות, הוא בא להגן על הצבא.

יובל שטייניץ: הרמטכ"ל הקודם, בוגי יעלון, הגיע בכנסת הקודמת ואמר: "רבותי, החוק הזה מידתי, זה חל עלי".

יובל שטייניץ: היו אנשים שכינו את זה "חוק בוגי".

יובל שטייניץ: הוא ביקש לחוקק את זה כדי להגן על צה"ל כי צה"ל נמצא בתהליך של פוליטיזציה.

יובל שטייניץ: לא רק שחלק מהאלופים פוזלים לתקשורת ולמפלגות שונות כדי לראות איפה הם מתמקמים, אלא חלק מהפוליטיקאים - בעיקר בכירי המפלגות - פוזלים לאלופים כדי לראות את מי לוקחים.

יובל שטייניץ: זה בא להגן על שני הצדדים.

יובל שטייניץ: איתן בן אליהו ייצג קבוצה של קציני צבא בכירים בדימוס - נדמה לי שגם עמי אילון שותף לעמדה הזאת וגם מתן וילנאי - שחשבה שצריך 5 שנים כי בתקופה הזאת לא יקרה מצב שחבר כנסת ישפיע על כאלה שמינו אותו.

יובל שטייניץ: 5 שנים זאת תקופה שלפחות יהיה הבדל של מחזור מינויים אחד בצה"ל.

יובל שטייניץ: הוא חשב ש-3 שנים זה פחות מידי מהמינימום, שצריך 5 שנים, או מינימום 4.

יובל שטייניץ: היו כאלה שחשבו פחות.

יובל שטייניץ: הדיון הזה התקיים פה.

יובל שטייניץ: הוועדה החליטה ברוב גדול לתקן משנתיים וחצי ל-3.

יובל שטייניץ: במקור החוק שלי היה שנתיים וחצי, כשאבשלום וילן הציע רק על שר ביטחון 3 שנים.

יובל שטייניץ: הוועדה החליטה שיחולו 3 שנים על כל התפקידים.

יובל שטייניץ: זה יהיה אבסורד אם הוועדה, אחרי שהחליטה להכניס את השינוי הזה, תעשה רוורס.

יובל שטייניץ: אני מציע לאשר את החוק במתכונתו הנוכחית, עם תיקון מיקי איתן שמדבר על כך שזה חל רק על מערכת בחירות אחת לגבי הכנסת.

יובל שטייניץ: הממוצע של צינון לקצין בכיר לצה"ל יהיה שנה וחצי.

יובל שטייניץ: נניח שיש בחירות כל 4 שנים.

יובל שטייניץ: אם אתה עושה 3 שנים צינון אז מישהו שמשתחרר עכשיו והבחירות עוד 3 או 4 שנים יכול לרוץ בבחירות הבאות.

יובל שטייניץ: זה לא חל על כולם.

יובל שטייניץ: יש כאלה שמשתחררים כשהחוק לא חל עליהם.

אבשלום וילן: יהיו מקרים שזה יהיה פחות מ3 שנים.

יובל שטייניץ: אם הבחירות יהיו במועד אז על מי שמשתחרר היום אין צינון.

יובל שטייניץ: הממוצע יהיה שנתיים או שנה וחצי.

יצחק לוי: הצינון של מי שמשתחרר שנתיים לפני הבחירות יהיה 6 שנים.

קרן ויינשל: יש 2 סוגים של הוראות מעבר.

קרן ויינשל: הוראת מעבר אחת היא שהחוק הזה יחול רק מהגשת רשימת המועמדים לכנסת הבאה.

קרן ויינשל: עכשיו צריכים לדבר על שרים.

קרן ויינשל: גם מבחינת שרים היא צריכה לחול מהכנסת הבאה.

מנחם בן-ששון: מי בעד זה שהחוק שנחוקק יחול החל מהגשת רשימות המועמדים לכנסת הבאה, ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד מי בעד שהחוק יחול על שרים שמכהנים החל מהכנסת הבאה, ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 7 נגד – 2

יצחק לוי: אני מבקש לרשום הסתייגות.

קרן ויינשל: יש הוראת מעבר שאומרת שהחוק יחול רק על מי שמשתחרר אחרי שאנחנו מעבירים אותו.

קרן ויינשל: מי שהשתחרר לפני יומיים או חודש חלה עליו תקופת הצינון הישנה.

קרן ויינשל: השאלה אם נחיל את החוק הזה רק על זה שפורש מהרגע שבו החוק מפורסם, או גם על מי שפרש לפני שנתיים.

קרן ויינשל: אם אנחנו לא אומרים כלום זה יחול גם על מי שפרש לפני שנתיים.

יובל שטייניץ: מה שאת אומרת הוא שבוגי יוכל להיבחר בכנסת הבאה.

אבשלום וילן: אני חושב שמיום פרסום החוק ברשומות מתחילה הספירה.

אבשלום וילן: נניח שבוגי פרש לפני שנתיים, אז ממילא מהבחירות הבאות יהיו לו 3 שנים.

אבשלום וילן: בפרקטיקה של החיים לא תהיה בעיה, כי מי שמשתחרר היום יודע שיש לו 3 שנים.

אבשלום וילן: למי שהשתחרר לפני שנה או שנתיים - בהנחה שהבחירות יהיו שנתיים מהיום - ממילא יהיה את הצינון.

אבשלום וילן: אני חושב שזה הכי נקי והכי הגון.

יובל שטייניץ: למרות שחלוץ השתחרר הוא עדיין בחופשת שחרור.

יובל שטייניץ: זה ייצור אפליה בין בוגי לחלוץ.

יובל שטייניץ: על חלוץ זה יחול, על בוגי זה לא יחול.

יובל שטייניץ: בא בוגי ואמר שהחוק חל עליו.

יובל שטייניץ: הוא הציע שזה יחול עליו למרות שהוא השתחרר באותו יום.

יובל שטייניץ: הוא הציע שהחוק יחול מרגע החקיקה גם על מי שהשתחרר לפניו.

עתניאל שנלר: כל הסיבה שלי לתמיכה בחוק נבעה מהשיח הזה.

עתניאל שנלר: לא מעניין אותי אנשים.

עתניאל שנלר: החוק הזה צריך להיות נטו, לא צריך לדבר על אף אדם.

עתניאל שנלר: החוק חל מרגע שהוא חל, כשכל מי שנכנס בזה נכנס.

מנחם בן-ששון: אם אתה אומר שהחוק חל מכאן ואילך פירוש של דבר שמי שהשתחרר לפני שנה יש לו רק עוד שנתיים עד לצינון.

עתניאל שנלר: הצבענו כבר שהחוק יחול מהרשימה של הכנסת הבאה.

עתניאל שנלר: לרשימה של הכנסת הבאה כל מי שלא חלף 3 שנים לא יוכל לגשת.

מנחם בן-ששון: מה שאומר חבר הכנסת שנלר זה מעין טייס אוטומטי, כלומר שזה חל רטרואקטיבי כי מי שהשתחרר לפני שנתיים לא ידע לתכנן את צעדיו.

יצחק לוי: אני רוצה לתמוך בדעתם של חבר הכנסת שטייניץ ושל חבר הכנסת שנלר.

יצחק לוי: בואו ניקח את זה רגע למקרה של עובדי מדינה.

יצחק לוי: האם היינו הולכים ובוחנים כל עובד ועובד מתי הוא פרש וכן הלאה?

יצחק לוי: אני חושב שלא.

יצחק לוי: היינו אומרים שקבענו נורמה חדשה, כשהנורמה החדשה חלה מהכנסת הבאה.

יצחק לוי: לא נעשה אפליה בין אחד לשני.

מיכאל איתן: דעתי היא הפוכה.

מיכאל איתן: אי אפשר להסביר את מטרת החוק, כשאחר כך בשאלה הזאת לעשות הפוך ממטרת החוק.

מיכאל איתן: מה היא מטרת החוק שלנו?

מיכאל איתן: מטרת החוק לא קשורה לחברי הכנסת ולמטריה הפוליטית הציבורית, היא קשורה ברצון שלנו לא לראות אלופים מכינים את עצמם ושהראש שלהם בפוליטיקה במקום שהראש שלהם יהיה לדאוג לחיילים ולמדינה.

מיכאל איתן: כאשר אנחנו עכשיו מתייחסים לשאלה של מי שכבר פרשו זה לא רלוונטי אם הם ייפלו או לא ייפלו כי אותנו מעניינים אלה שהם בצבא היום.

מיכאל איתן: המסר שלנו זה לא לאלה שפרשו, המסר שלנו הוא לאלופים של היום.

מיכאל איתן: אנחנו אומרים להם לא לעשות שיקולים של פוליטיקה כי יש להם תקופת צינון ארוכה.

מיכאל איתן: בואו נסגור שאף אחד לא ירגיש שבחקיקה שלנו רצינו לפגוע בו אישית.

מיכאל איתן: אם אנחנו הולכים לשיטה שאנחנו אומרים שזה יחול על כל אלה שהם אלופים היום ועוד לא השתחררו, אז אנחנו נמצאים בגישה הכי נקיה בעולם.

נסים זאב: מרגע שזה נכנס לרשומות צריך לחול 3 שנים.

יצחק גלנטי: ממתי התחלת הספירה?

נסים זאב: מהרגע שהחקיקה נכנסת לתוקף.

נסים זאב: זה שאנחנו אומרים שזה יחול מהקדנציה הבאה זה בסדר.

מנחם בן-ששון: אני מעמיד להצבעה שתי אפשרויות.

מנחם בן-ששון: אני מסכים עם עמדתם של חבר הכנסת וילן וחבר הכנסת מיכאל איתן.

מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על אפשרות אחת שאומרת שמועד תחולת החוק יהיה מיום פרסומו ואילך, ואפשרות שנייה היא שמועד תחולת החוק ביום פרסומו, כשכל מי שנמצא בתוכו ייכלל בו.

יובל שטייניץ: זה שהחוק חל ממועד פרסומו זה ברור.

יובל שטייניץ: יש כאלה שאומרים שהוא חל ממועד פרסומו רק על מי שמשתחרר משם ולהבא, ויש אומרים שהוא חל ממועד פרסומו על כולם.

מנחם בן-ששון: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת וילן וחברים, ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 7 מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שטייניץ וחברים, ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 4 ההחלטה היא שזה יהיה לגבי החדשים.

מנחם בן-ששון: החוק בקריאתו הראשונה עבר בהחלטה של 3 שנים.

מנחם בן-ששון: יש הצעות על פחות מ3 שנים.

מנחם בן-ששון: מי בעד 3 שנים, ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 9 מי בעד פחות מ3 שנים, ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 2

מיכאל בן-ששון: נרשום הסתייגות.

קרן ויינשל: תיקון חוק הבחירות לכנסת 1.

קרן ויינשל: בחוק הבחירות לכנסת, בסעיף 56(א1), בסיפה, בהגדרה "היום הקובע", בפסקה 1 שבה, במקום "שישה חודשים לפני יום הבחירות" יבוא "שלוש שנים לפני יום הבחירות שלאחר יום השחרור משירות; לענין בחירות שיתקיימו לאחר הבחירות האמורות יהיו המנויים בפסקה זו רשאים להיות מועמדים לכנסת אף אם ט רם חלפו שלוש שנים כאמור".

מנחם בן-ששון: מי בעד הסעיף הזה, ירים את ידו?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נמנע-1 אושר

קרן ויינשל: 2.

קרן ויינשל: בחוק הממשלה, בסעיף 5א, ברישה, במקום "שישה חודשים" יבוא "שלוש שנים".

מנחם בן-ששון: מי בעד?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

קרן ויינשל: סעיף 3 יהיה הוראת מעבר.

מנחם בן-ששון: יש לנו ויכוחים בין 5 שנים לשנה.

מנחם בן-ששון: הקו הכולל הוא קו שהביע דאגה כנה מפוליטיזציה במערכות הביטחון.

מנחם בן-ששון: הפוליטיזציה הזאת מקרינה על תפקוד ועל יחסים לא בריאים בין המערכת הפוליטית למערכת הביטחונית.

מנחם בן-ששון: זאת דאגה.

מנחם בן-ששון: מהדאגה הזאת יצאנו לחוק.

מנחם בן-ששון: החוק הזה הוא חוק שיקרין כלפי חוץ את מה שביקשנו להקרין.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להודות למציעים: לחבר הכנסת שטייניץ, לחבר הכנסת וילן ולכל חברי הכנסת שעשו בחוק הזה.

מנחם בן-ששון: זאת המגמה.

מנחם בן-ששון: יצאנו לדרך והגענו ליעד.

מנחם בן-ששון: הישיבה נעולה.