ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 204, 2007-02-27 10:00

יורם מרציאנו: בוקר טוב, אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

יורם מרציאנו: על סדר היום הצעות לדיון מהיר של חבר הכנסת יואל חסון: פגיעה כלכלית קשה בנמל אילת; העתקת קו המכולות דרא"פ מנמל אילת לג'יבוטי, הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת דני יתום; עשרות מעובדי נמל אילת בסכנת פיטורים בשל ביטול מכולות, הצעה לסדר של חבר הכנסת שלמה בניזרי.

יורם מרציאנו: בעקבות הבקשות הנ"ל, העבירה נשיאות הכנסת, ב-12.2.2007, בקשה לוועדת הכלכלה, לקיים דיון דחוף בנושא.

יורם מרציאנו: אני יודע שוועדת הכלכלה של הכנסת ביקרה ביום חמישי האחרון בנמל וראתה זה מקרוב את בעיות עובדי נמל אילת ושל תושבי אילת.

יורם מרציאנו: אני עצמי ביקרתי באילת יחד עם יושב ראש ההסתדרות וועד העובדים של נמל אילת.

יורם מרציאנו: אני מקדם בברכה אתכם ואת מנכ"ל חברת "צים".

יורם מרציאנו: ביקרתי בנמל אילת יחד עם מנהל הנמל.

יורם מרציאנו: ראיתי את עובדי הנמל, התרשמתי ממה שקורה שם.

יורם מרציאנו: אני רוצה להתחיל עם משהו ששבה את ליבי וגנב את עיניי.

יורם מרציאנו: החלטת ממשלה מיום 12.4.1992, מדברת על כך שנמל אילת מהווה נכס אסטרטגי ומפעל חיוני לעיר אילת וקיים אינטרס לאומי בשמירת כשירותו בהיקף סחר החוץ.

יורם מרציאנו: דבר כזה התקבל ב-1992, בממשלת רבין, ומאז אני לא יודע על החלטה אחרת שמדברת על המצב בנמל אילת.

יורם מרציאנו: בבואי לעיר אילת נפגשתי גם עם פרנסי העיר.

יורם מרציאנו: רובנו מגיעים לעיר אילת כתיירים ורואים עיר נוצצת, אבל יש גם את החצר האחורית של העיר אילת.

יורם מרציאנו: על פי התרשמותי, פגיעה בנמל אילת על ידי החלטה להפסיק הגעתן של שתי אוניות, פירושה פיטורי מאות עובדים בנמל אילת ושל כאלה שמתפרנסים סביב הנמל.

יורם מרציאנו: לכן אני שמח על קיום הדיון המהיר הזה ומברך את נציגות עובדי נמל אילת.

יורם מרציאנו: אני יכול לומר לכם שחברי הכנסת בהחלט מזדהים עם מאבקם.

יורם מרציאנו: אני מבקש לפתח את הדיון עם המציע הראשון, חבר הכנסת יואל חסון ולאחריו חבר הכנסת דני יתום.

יורם מרציאנו: לאחר מכן נפתח את הדיון לחברי הכנסת ולאורחים כדי לשמוע את כל הצדדים.

יורם מרציאנו: אני מקווה מאוד, אדוני המנכ"ל ונציגי העובדים, שבסופו של דבר נצא היום עם בשורה לתושבי העיר אילת ולנמל אילת.

יורם מרציאנו: חבר הכנסת יואל חסון בבקשה.

יואל חסון: תודה לך אדוני היושב ראש.

יואל חסון: אני מאוד שמח על הדיון המהיר ואני שמח שחברי כנסת הצטרפו וגם הם הציעו בקשות לדיון מהיר בנושא הזה.

יואל חסון: אני מברך את הנוכחים כאן.

יואל חסון: אילת היא עיר אסטרטגית ועיר מפתח במדינת ישראל מבחינות רבות.

יואל חסון: אמרת, אדוני היושב ראש, דבר חשוב מאוד.

יואל חסון: אנחנו נחשפים מידי פעם לאילת על ידי ביקור במקומות הבילוי והנופש.

יואל חסון: רוב הציבור לא מכיר את אילת מהחיים הרגילים שם, הצורך להתפרנס.

יואל חסון: החיים והפרנסה שם לא באים רק ממקומות הבילוי והנופש.

יואל חסון: נמל אילת הוא אחד מהמקומות האלה.

יואל חסון: הדבר הוכרז בעצם גם בהחלטת ממשלה: "נמל אילת מהווה נכס לאומי ואסטרטגי ומפעל חיוני לעיר אילת וקיים אינטרס לאומי בשמירת כשירותו והיקף סחר חוץ העובר דרכו".

יואל חסון: ההחלטה של "צים" לבטל את קו המכולות מביאה למצב של סכנה אמיתית להמשך קיומו של הנמל.

יואל חסון: אגב, הממשלה, בגלל רווחיות הנמל בשנים האחרונות ביטלה את הסובסידיה.

יואל חסון: אנחנו רוצים לשמר את רווחיות הנמל.

יואל חסון: אנחנו רוצים לשמור על יציבות הנמל.

דוד טל: מדוע בוטלה הסובסידיה?

יואל חסון: בגלל שהנמל היה רווחי ולכן לא נדרשו הסובסידיות.

יואל חסון: אנחנו צריכים לוודא שנגיע למצב שהנמל ימשיך להיות רווחי וימשיך להתקיים ושלא יתבטל קו המכולות.

יואל חסון: הוועדה צריכה לשקול גם השארת הסובסידיה.

יואל חסון: דבר נוסף, לאשרר ולתקצב מחדש את החלטה 2717, מיום 14.7.1992, שקובעת שיש לשמר את נפח פעילות נמל אילת על מנת לשמרו כנכס אסטרטגי לאומי.

יואל חסון: יכול להיות שצריך לחדש את הדבר הזה ולרענן אותו ולחשוב על כיוונים נוספים על מנת לשמר ולחזק את הנמל.

יואל חסון: אני מאוד מוטרד מהסכנה של פיטורי עובדים בנמל.

יואל חסון: אני חושב שזה דבר מסוכן וצריך לעשות הכל כדי למנוע אותו.

יואל חסון: צריך למצוא את הדרך לכך שהנמל ימשיך לפעול וימשיך להיות נכס אסטרטגי חשוב לתושבי ישראל ולאילת ותושביה.

דני יתום: אנחנו עומדים בפני תופעה שמדרדרת את מדינת ישראל, את החברה שלה והכלכלה שלה.

דני יתום: המדינה מפריטה את עצמה לדעת.

שלי יחימוביץ': למה אתם מחייכים?

שלי יחימוביץ': נדמה לי שאתה משעשע פה את הנוכחים.

שלי יחימוביץ': אתה מדבר והם מחייכים.

דני יתום: מי אלה החברים מולי?

דני יתום: אני לא מכיר אותם.

שלי יחימוביץ': אנשי "צים".

יורם מרציאנו: נמצא פה מנכ"ל "צים" ונמצא פה מנהל הנמל.

יורם מרציאנו: בסופו של דבר אנחנו רוצים להגיע לסיכום עם אנשי "צים", לכן אני לא רוצה שנגיע למצב של ויכוחים.

יורם מרציאנו: אני חושב שהם באו לכאן עם הצעת פשרה ואני משוכנע שהם לא יאכזבו את חברי הכנסת.

דני יתום: אנשים מחייכים לא מפריעים לי, סימן שטוב להם.

דני יתום: לפחות באולם הזה יושבים אנשים שחלקם מחייכים, פירושו של דבר שלחלק האנשים סביב השולחן הזה אנחנו לא צריכים לדאוג וזה כבר טוב.

דני יתום: חצי מהעבודה שלנו כבר נעשתה.

דני יתום: אני אומר מדינת ישראל מפריטה את עצמה לדעת.

דני יתום: אתמול היינו בדיון אחר לגמרי, אבל ממן אותו זן - הפרטת חברת החשמל.

דני יתום: בהפרטות יש יתרונות והגבלות אבל אני נמצא כבר עשרות שנים במערכת הביטחון בכל מיני תפקידים, זוטרים ובכירים ולמדתי שלמדינת ישראל יש דרך לשמור על האינטרסים החיוניים שלה גם כאשר היא מפריטה נכסים אסטרטגיים.

דני יתום: היא תמיד יודעת לשמור על כך שהיא תהיה מסוגלת, בבוא העת ובבוא הזמן, להתערב תוך כדי החזקה של אמצעים שמאפשרים לשמור על אינטרסים.

דני יתום: המדינה לא רק יכולה אלא חייבת לשמור על יכולותיה להתערב בבוא העת על מנת להבטיח שאינטרסים חיוניים לא ייפגעו.

דני יתום: אני לא רוצה להסתכל על העניין דרך העיניים של אנשי "צים".

דני יתום: אני דווקא רוצה להסתכל על העניין דרך העיניים של מדינת ישראל.

דני יתום: נמל אילת, כמו גם נמלים אחרים, הוא נכס אסטרטגי.

דני יתום: נמל אילת הוא השער המרכזי של מדינת ישראל לחלק הדרומי והחלק המזרחי של הגלובוס.

דני יתום: אני לא יכול להעלות על דעתי, ואני מכיר כנראה לא פחות טוב מהיושבים סביב השולחן, את הבעיות האסטרטגיות של מדינת ישראל.

דני יתום: אני לא יכול להעלות על דעתי שנמל אילת, בגלל מעשה או מחדל, ייסגר.

דני יתום: אני גם לא יכול להעלות על דעתי שהעיר אילת תינטש מתושביה כתוצאה מכך שלתושביה לא תהיה פרנסה.

דני יתום: כאן צריכה המדינה להתערב.

דני יתום: בעניין זה אנחנו צריכים להרים קול קורא ולהביא לכך שייעשו הצעדים הנדרשים, שמייד אומר מהם, על מנת שלא תיפגע פעילות הנמל ופרנסת התושבים.

דני יתום: כאשר פרנסי העיר והנמל היו אצלנו בישיבת הסיעה, הצהרתי שאני מתעתד להקים שדולה למען העיר אילת.

דני יתום: כדי להקים שדולה בכנסת צריך אישור של יושב ראש הכנסת.

דני יתום: העברתי, כדת וכדין, מכתב ליושבת ראש הכנסת ועד כה, לצערי הרב, לא נעניתי.

דני יתום: ברגע שיושבת ראש הכנסת תאשר את הקמת השדולה, הרי שהשדולה תקום.

דני יתום: השדולה לא תעסוק אך ורק בעניין הספציפי הנקודתי של הנמל, אלא היא תיגע בכל ענייני העיר, מתוך כוונה לחזק את העיר, את החברה ואת הכלכלה שלה, ולהביא לכך שפרנסת התושבים לא תישען על מגזר עסקי אחד.

דני יתום: השדולה היא למען העיר אילת ואנחנו נטפל גם בנמל אילת, מתוך כוונה לחזק את העיר, לחזק את הכלכלה שלה ואת החברה שלה.

דני יתום: אחד המרכיבים המרכזיים בכלכלת העיר זה הנמל והפעילות הכלכלית הסובבת סביב הנמל.

דני יתום: לכן אני חושב שראוי שיימצא פיתרון.

דני יתום: אני מבין את הסוגיה ואני מבין שיש כאן אינטרסים מנוגדים.

דני יתום: בואו נקרא לילד בשמו - אינטרסים מנוגדים בין אנשי עסקים, שיש להם עניין למצות את ההשקעה שלהם עד תום, וזה לגיטימי, לבין המדינה שצריכה להיכנס למקום ולעצור את העניין גם אם הוא עולה בכסף למישהו.

דני יתום: הכסף חשוב אבל כבר למדתי שהוא לא עונה על הכל.

דני יתום: הכסף לא יענה על הכל.

דני יתום: לכן, אני מקבל לחלוטין את מה שכתוב במכתבם של חברי ועד עובדי נמל אילת.

דני יתום: הדברים נוגעים להחזרת הסובסידיה, שזה לא שייך ל"צים"; תקצוב ואישרור החלטת ממשלת ישראל על שימור נפח הפעילות, שזה כו נוגע ב"צים", כי הדבר יחייב את המדינה למצוא דרך לחייב את "צים" להחזיר חזרה את קו המכולות מג'יבוטי לאילת.

יורם מרציאנו: תודה.

יורם מרציאנו: נמצא איתנו, נציג משרד התחבורה, מר אריה רונה, מנהל רשות הספנות והנמלים.

יורם מרציאנו: אני מחזיק בידי, אדוני, מכתב מה-16.1.2007, שמופנה לכבוד מר אבי אטיאס, יושב ראש ועדת עובדי אילת.

יורם מרציאנו: כותב פה ג'ונתן סאבג יועץ מקצועי לשר: "שר התחבורה והבטיחות בדרכים, רב אלוף במילואים שאול מופז, רואה בנמל אילת נכס לאומי אסטרטגי למדינת ישראל ולעיר אילת.

יורם מרציאנו: זאת בהתאם להחלטות הממשלה הקודמות משנת 1992.

יורם מרציאנו: עוד הוא כותב: "בשבוע הקרוב נקיים דיון עם כל הגורמים הרלוונטיים הנדרשים על מנת לבחון את המשמעויות מהפסקת הגעת אוניות "צים" לנמל אילת.

יורם מרציאנו: אוסיף ואציין כי שר התחבורה והבטיחות בדרכים עמד במהלך היום בקשר עם הנהלת חברת "צים" ושהשר נכון לסייע" נכון מ-16.1 ועד היום לא קיבלנו תשובה.

אריה רונה: הקו ממשיך לפעול עד יוני 2007.

יורם מרציאנו: אני מבין שגם השר חושב שאין לשנות את החלטת הממשלה מ-1992.

יורם מרציאנו: אולי צריך להביא את זה להחלטת ממשלה?

אריה רונה: השר והמנכ"ל ואני פנינו להנהלת חברת "צים".

אריה רונה: מר גודר יושב כאן, והוא יוכל להגיד לך.

אריה רונה: הם נענו להמשיך את הקו לפחות עד ה-1 ביוני, כדי שנוכל במהלך התקופה הזאת לעשות מה שאנחנו יכולים, גם לקיים דיון, גם לבדוק את הבעיה, וגם לראות אם צריך להחזיר את הסובסידיה, ועוד דברים נוספים שהעליתם כאן.

אבשלום וילן: עד יוני זאת זריית חול בעיניים.

אריה רונה: אני לא נותן חוות דעת על העניין הזה.

אריה רונה: אני מסביר לך מה משרדי עושה.

יורם מרציאנו: מה יקרה ביוני?

אריה רונה: אני לא יודע מה יקרה ביוני.

אריה רונה: אנחנו נקיים את הדיונים תוך מספר ימים.

יורם מרציאנו: בעצם אתה אומר שכרגע למשרד אין עמדה.

אריה רונה: לא אמרתי את זה.

אריה רונה: אחרי הדיון נדע את העמדה של המשרד.

אריה רונה: אם אתם רוצים, אחרי הדיון אני מוכן לומר לכם את עמדתי.

דני יתום: העמדה זה לקיים דיון.

אריה רונה: מה שהשר כתב ומה שעשינו עולה בקנה אחד עם מה שנאמר כאן.

אריה רונה: אם אתם רוצים לקיים דיון לפני שאנחנו קיימנו, אני לא יכול לעזור לכם.

יורם מרציאנו: מר רונה הבנתי שאין לכם עמדה.

יורם מרציאנו: יש לך עמדה לקיים דיון.

יורם מרציאנו: אחרי הדיון אתה תבוא לכאן על מנת לספר לנו את העמדה שלך.

יורם מרציאנו: נכון לרגע זה אין לך עמדה.

יורם מרציאנו: ביקשתם לדחות את זה ליולי.

יורם מרציאנו: לדעתי, כמו שאמר חבר כנסת אבו וילן, זאת זריית חול בעיניים.

אריה רונה: אני מבקש שלא תכניס מילים לפי.

אריה רונה: לי יש עמדה, אני אגיד אותה בדיון.

אריה רונה: אחרי שעמדתי תישמע, אז אני מניח שהמשרד יגיד את עמדתו גם כן.

לאה ורון: מר רונה, האם לא ראוי שעמדתך או עמדת משרד התחבורה תישמע על ידי חבר הכנסת, משידעתם שמתקיים היום דיון בוועדת הכלכלה?

אריה רונה: עשינו מה שעשינו כדי שהקו יימשך.

דני יתום: האם משרד התחבורה - - -

אריה רונה: אל תהפכו אותי לפוקוס של הדבר הזה.

אריה רונה: המכולות הן לא של אבא שלי.

אריה רונה: לא אני מייבא את המכולות, תסלחו לי.

דני יתום: רונה, בחיל הים היית הרבה יותר רגוע, מה קרה?

דני יתום: תירגע.

דני יתום: אני מבקש לשאול שאלה, ואתה יכול לענות לי שאתה לא מוסמך לענות וזה בסדר.

אריה רונה: אני לא יודע מה אני מוסמך ומה לא.

אריה רונה: המשרד קבע שיתקיים דיון, אתם תצטרכו להמתין בסבלנות עד שיתקיים דיון.

אריה רונה: אתם לא יכולים לקבל עכשיו תשובה.

אבשלום וילן: הצעה לסדר.

אבשלום וילן: אתה מנהל היום את הישיבה במקום יושב הראש הקבוע.

אבשלום וילן: אני לא יודע למה, אבל כל פעם שמגיעים נציגי משרד התחבורה, תתקן אותי מנהלת הוועדה אם אני טועה, יש פה משהו לא סביר.

אבשלום וילן: הם אומרים שהם לא יכולים להביע את דעתם כאילו יש רמטכ"ל שנותן להם הוראות.

אבשלום וילן: אנחנו ועדת כנסת, תפקידנו לפקח ציבורית על משרד התחבורה.

אבשלום וילן: לא יעלה על הדעת שאנחנו נשאל שאלות ולא נקבל תשובות.

אבשלום וילן: הם מועלים בתפקידם הציבורי.

יואל חסון: יש כאן עמדה של פקידות בכירה שמחכה לעמדת השר, זה דווקא ראוי.

יואל חסון: רוב הפקידים לא מחכים לעמדת השר.

אריה רונה: בכל גוף היררכי יש דיון ואת מדיניות השר צריך לבצע.

אריה רונה: אם הפקיד לא יכול, שילך הביתה.

יורם מרציאנו: זה לא העניין כעת.

יורם מרציאנו: חברת הכנסת שלי יחימוביץ בבקשה.

שלי יחימוביץ': לידתו של העניין הזה בחטא, כשהחלק של המדינה ב"צים" נמכר בפרוטות לאחים עופר.

שלי יחימוביץ': אני חשבתי שלפחות החטא הזה יוגן בהגנה על אינטרסים של המדינה.

שלי יחימוביץ': לתומי, הלכתי לחפש את צו האינטרסים שאושר בוועדת הכספים בעת המכירה והתברר לי, לאימתי, שלא קיים צו אינטרסים.

דוד טל: יש מניית זהב?

אריה רונה: יש מניית זהב.

שלי יחימוביץ': יש מנייה אבל אין צו אינטרסים.

שלי יחימוביץ': זה יפה שכששואלים אותו הוא לא עונה אבל כשלא שואלים אותו הוא עונה.

שלי יחימוביץ': תן לי לענות בשם עצמי ותענה אתה בשם עצמך.

אריה רונה: אני לא שבוי שלכם פה.

יורם מרציאנו: סליחה, עם כל הכבוד.

יורם מרציאנו: אתה עובד במשרד התחבורה.

יורם מרציאנו: הכנסת מפקחת על משרד הממשלה.

יורם מרציאנו: אתה לא עושה לנו טובה שאתה מגיע.

יורם מרציאנו: אני חושב שאתה נוהג בצורה לא מכובדת כלפי חברי הוועדה.

אריה רונה: אני חושב שאתם נוהגים בי בצורה לא הוגנת.

יורם מרציאנו: סלח לי, אני לא מבין את ההתלהמות שלך.

שלי יחימוביץ': מסתבר שאין צו אינטרסים, יש מניית מדינה.

שלי יחימוביץ': אני מרשה לעצמי לומר בצער שהיא נעשתה ברשלנות.

שלי יחימוביץ': כלומר, אנחנו לא יכולים לבוא על סמך מניית המדינה ולהגיד שיחזיקו את צי המכולות באופן חי, אבל היא ניתנת לפרשנות באופן שמגונן על האינטרסים של המדינה כיוון שהתפקיד שלנו הוא לדאוג לאינטרסים של המדינה, גם האסטרטגיים, גם הביטחוניים וגם החברתיים.

שלי יחימוביץ': לכולנו ברור שהמשמעות של סגירת קו המכולות והאיום על עצם קיום הנמל מהווה סכנה גם אסטרטגית, גם ביטחונית וגם סכנה למרקם החיים הכלכליים והחברתיים בעיר אילת.

שלי יחימוביץ': כאמור, למניה לא צורף צו אינטרסים והמשמעות הנובעת מכך היא, שצריך לפרש את ההוראות שכתובות במניית המדינה באופן הנרחב ביותר, כתחליף לצו האינטרסים ולעשות פירוש מרחיב של מה שנכתב שם.

שלי יחימוביץ': אלה ההוראות היחידות, בעצם, ששומרות על האינטרס של המדינה.

שלי יחימוביץ': יש סעיף ספציפי במניית המדינה שמתייחס לצורך של המדינה להשתמש באופן אפקטיבי, בצי מינימאלי בשעת חרום: "לשם כך על חברת "צים" לשמור, בין היתר, על כושר תפעול ויכולת תובלה בכל עת".

שלי יחימוביץ': לדעתי הדבר הזה הוא חד משמעי והוא מאוד משמעותי.

שלי יחימוביץ': כדי לשמור על כושר תפעול ויכולת הובלה בכל עת, צריך לשמור על נפח של פעילות.

שלי יחימוביץ': ברגע שמרוקנים את המקום מפעילות, פוגעים באינטרסים של המדינה על פי מניית המדינה.

שלי יחימוביץ': בשביל מה, לעזאזל, יש לנו מניית מדינה, אם לא נשמור אל האינטרסים של המדינה?

שלי יחימוביץ': שמחתי מאוד לקרוא את המכתב של ראש עירית אילת, במיוחד בגלל המשפט: יש, לדעתי, בהחלטת

שלי יחימוביץ': כם לסגור את קו המכולות בעיה מוסרית".

שלי יחימוביץ': אני שמחה שהוא השתמש במילה "מוסרית" כיוון ש"צים", לאורך כל הזמן - האחים עופר בכלל, קיבלו וקיבלו וקיבלו מהמדינה.

שלי יחימוביץ': לא יכול להיות שברגע כזה של מבחן, פתאום הם יהפכו לסוחרים קטנים.

שלי יחימוביץ': אני מציעה לאחים עופר שבמקום לתרום למוזיאונים, ואחר כך לקחת את התרומה, כשהם לא מקבלים מספיק כבוד לטעמם בשל התרומה, וגם במקום לתרום לסל תרופות, וגם במקום לעשות לנו טובות מטובות שונות, שפשוט יפעלו לטובת האינטרסים של המדינה בצרכים החשובים האלה.

שלי יחימוביץ': אנחנו נוותר להם על התרומות.

שלי יחימוביץ': שיעסיקו עובדים כדין, שלא יפגעו באינטרסים החיוניים של מדינת ישראל.

שלי יחימוביץ': אני חושבת באמת שאנחנו צריכים לקחת את הסעיף הזה לחומרה ולכפות אותו על "צים".

שלי יחימוביץ': היה ולא, יושבים כאן גם בוועדת הכלכלה וגם בוועדת הכספים.

שלי יחימוביץ': ענייניהם של האחים עופר לסוגיהם על כל שלל האחזקות שלהם במדינה מגיעים לוועדות האלה ואני מציעה שנתחיל לפעול ביד קשה, אם היד הרכה לא מובנת.

יורם מרציאנו: רשות הדיבור לחבר מועצת העיר יושב ראש ההסתדרות באילת.

אבי אזולאי: בוקר טוב לכולם ותודה על הדיון בנושא של נמל אילת.

אבי אזולאי: נאמרו הדברים החשובים.

אבי אזולאי: הייתי רוצה להתייחס לנושא של המרקם החברתי והכלכלי של אילת.

אבי אזולאי: כפי שאמר יורם בתחילת הדברים, אילת מטעה את כולם.

אבי אזולאי: אני גר באילת קרוב ל- 30 שנה.

אבי אזולאי: לא קם באילת מפעל אחד במשך 30 שנה.

אבי אזולאי: להפך, הצטמצמו כל המוסדות, שהם הגרעין הקשה של העיר אילת.

אבי אזולאי: הנושא של נמל אילת חשוב מאוד בהיבט הביטחוני והאסטרטגי אבל הוא חשוב עוד יותר בהיבט החברתי.

אבי אזולאי: גויסו בשנה האחרונה, כתוצאה מהחלטת הנמלים, קרוב ל-80 עובדים מתוך ה-106 שעובדים בנמל.

אבי אזולאי: כולם בני העיר אילת.

אבי אזולאי: זה נתן תקווה כלשהי לעיר שכל הבסיס שלה הוא על מלונאות.

אבי אזולאי: אין צורך לומר שהנושא המלונאי חשוב אבל הוא מהווה בעיה כש-85% מתושבי העיר משתכרים פחות מ-5,000 שקל.

אבי אזולאי: לכן אמרתי שאילת מטעה את כולם.

אבי אזולאי: יש לאילת חצר אחורית מאוד גדולה ובעייתית.

אבי אזולאי: כך שנמל אילת, כמקום עבודה, הוא מאוד חשוב.

אבי אזולאי: יש שם פעילות עם משכורות סבירות, עם בני העיר שנכנסו לשם.

אבי אזולאי: אין כל ספק שהפסקת הפעילות של "צים" - אני קודם כל מברך על זה ש"צים" החליטה להמשיך, אבל כפי שאמר חבר הכנסת וילן, עד שהאוניה הקרובה שתגיע, זה לא נותן לנו שום דבר.

אבי אזולאי: בעלי הבית והנהלת הנמל לא יכולים לא לתכנן שום דבר.

אבי אזולאי: אחרי המלחמה האחרונה גם יודעים מהי החשיבות האסטרטגית של הנמל הדרומי הזה.

אבי אזולאי: החלטת הממשלה, שלא שונתה, חייבת להמשיך להתקיים מבחינת היקף הפעילות ובנושא הזה אתם בהחלט יכולים לעזור לנו.

דוד טל: תודה רבה אדוני.

דוד טל: עמדתי כעמדת חבריי חברי הכנסת כאן ואני לא אכביר במילים לגבי הנכס הלאומי והאסטרטגי.

דוד טל: וודאי שלא נשכח את זכויות העובדים ואת עמדתנו, ברמה העקרונית, בנושא ההפרטות.

דוד טל: אני חושב שיכול מאוד להיות שאנחנו מתפרצים לדלת פתוחה.

דוד טל: יכול להיות שאחרי שמשרד התחבורה יבוא בדברים עם "צים", אולי תתקבל החלטה אחרת.

דוד טל: אם תתקבל החלטה אחרת שעולה בקנה אחד עם הדעה שגובשה כאן, שאותה הביע העוזר של שר התחבורה, אז אני חושב שמבחינה זאת נבוא על סיפוקנו.

יורם מרציאנו: אני מנצל את סמכותי כיושב ראש לומר לך שאם נציג משרד התחבורה יאמר שנצא לפסק זמן של שבועיים ובעוד שבועיים הם יבואו עם תשובות, אני אשמח מאוד.

יורם מרציאנו: אם הם ימשכו את זה עד יוני, אני לא בטוח שנקבל תשובות.

דוד טל: זה מה שהשתמע מדבריו של רונה.

דוד טל: הוא דיבר על ימים מספר ואף אמר שנקבע תאריך.

דוד טל: אני מניח שבפרק זמן של שבועיים הם יוכלו לשבת.

דוד טל: כרגע עמדה מוצהרת.

דוד טל: אני בטוח שלרונה יש עמדה כאיש מקצוע.

דוד טל: לפעמים קורה שליועצים" המקצועיים יש עמדה שונה מעמדת הממשלה, אבל הם מחויבים להציג את עמדת הממשלה ולפעמים הם גם אומרים לנו את עמדתם האישית.

דוד טל: לי באמת חשובה העמדה המקצועית, שבמקרה הזה היא של רונה.

דוד טל: הגם שהממשלה מורכבת מהסיעה שלי, שהיא הסיעה הגדולה, אני לא בטוח שכל השכל נמצא תמיד בממשלה.

דוד טל: אחרי שנדע ונשמע את עמדת משרד התחבורה, הדיון יהיה יותר רציני וגם נדע לאן אנחנו הולכים.

דוד טל: מה אנחנו אמורים לעשות כאת?

דוד טל: "לרדת" על "צים"?

דוד טל: "לרדת" על משרד התחבורה?

דוד טל: כולנו כאן תומכים בנושא של העיר אילת.

דוד טל: נמל אילת הוא הנפש של העיר אילת, זה בלי זה לא מסתדר.

דוד טל: אשר על כן, אני מציע ליושב ראש שיינתן פרק זמן סביר של שבועיים, ואחרי שבועיים נקיים פה דיון.

דוד טל: אז נאמר את מה שאנחנו חושבים ואת מה שצריך לעשות, וזאת כדי שהדיון יהיה רציני.

גדעון גולדברג: אני רוצה להתייחס לנקודה של הסובסידיה או תמריצים, שכמה פקידי אוצר החליטו להוריד.

דוד טל: זה באמת בגלל שהייתם רווחיים מאוד?

גדעןן גולדברג: הרווחנו, אבל זאת לא הסיבה.

גדעןן גולדברג: הרפורמה בנמלים היתה אמורה להביא תחרות בין נמלים.

גדעןן גולדברג: התחרות היא כאשר לכולם יש פחות או יותר את אותן תשתיות.

גדעןן גולדברג: שמענו שנמל חיפה מרוויח 113 מיליון שקל, אבל רכבת ישראל מחוברת לנמל חיפה.

גדעןן גולדברג: רכבת ישראל מסובסדת ב-150 מיליון שקלים.

גדעןן גולדברג: כלומר, המטענים בנמל חיפה ובנמל אשדוד מסובסדים בעקיפין.

גדעןן גולדברג: אז איך יכול להיות שלנמל אילת, שמרוויח סך הכל 20-30 מיליון שקלים, מפסיקים את התמריצים?

גדעןן גולדברג: אנחנו לא ביקשנו 150 מיליון שקלים.

גדעןן גולדברג: אנחנו סך הכל קיבלנו מהאוצר 4.5 מיליון שקלים על הובלה יבשתית.

גדעןן גולדברג: הבעיה של "צים" היא בעיה נקודתית.

גדעןן גולדברג: אנחנו רוצים להתחרות בנמלי חיפה, אשדוד ועקבה.

גדעןן גולדברג: תנו לנו את הכלים.

גדעןן גולדברג: אנחנו לא מסכנים, אנחנו לא רוצים את הדגים, אנחנו רוצים את החכה כדי לתפוס את הדגים.

גדעןן גולדברג: ברגע שתהיה לנו את החכה, נוכל לתפוס לא רק את "צים" אלא גם את "מרסק" את "קיי ליין" ואת החברות האחרות.

לאה ורון: 4.5 מיליון שקלים שקיבלתם מהאוצר, זה סכום שנתי?

גדעון גולדברג: זה היה סכום שנתי שהופסק בהינף יד ביולי 2005.

גדעון גולדברג: שר התחבורה, דאז, התנגד למהלך ולמרות זאת כפו את זה גם עליו וגם עלינו.

גדעון גולדברג: אנחנו מבקשים מכם, קודם כל, להחזיר את הסובסידיה לשינוע יבשתי.

גדעון גולדברג: ככל שנפח הפעילות יגדל כך גם תינתן התמורה.

גדעון גולדברג: אנחנו זקוקים כסף לשינוע היבשתי כי אנחנו מרוחקים ממרכזי הארץ.

גדעון גולדברג: לכן תנו לנו את הכלים להתמודד מול אשדוד וחיפה.

גדעון גולדברג: אנחנו לא מבקשים טובות.

גדעון גולדברג: העובדים באו לבקש תחרות אמיתית עם חיפה, אשדוד ועקבה.

גדעון גולדברג: תשימו לב, לא הובא מנוף לנמל אילת ב-10 השנים האחרונות.

גדעון גולדברג: אנחנו כל הזמן נתנו פחת, אמנם זה רק רישום, אבל כל שנה נתנו 10 מיליון שקל פחת.

גדעון גולדברג: איפה ההשקעות בנמל אילת?

גדעון גולדברג: כלומר, הזניחו את כל ההשקעות בנמל אילת וברגע שהפריטו את הנמלים נותרנו בלי אבא שהשאיר סכום כסף כדי שנוכל להתמודד מול אשדוד וחיפה.

גדעון גולדברג: מכם אנחנו רק מבקשים להחזיר לנו את האפשרות להשקעות בנמל אילת ולהתחרות בנמלי חיפה, אשדוד ועקבה.

דוד טל: למרות הדברים שאמרתי, אני חושב שהוועדה צריכה לצאת בקריאה לממשלה.

דוד טל: זאת עוולה שנעשתה לנמל ואת זה הוועדה יכולה לקרוא לממשלה להחזיר בחזרה.

יורם מרציאנו: חבר הכנסת אמנון כהן, בבקשה.

אמנון כהן: תודה אדוני היושב ראש.

אמנון כהן: ביום חמישי הייתי בסיור באילת.

אמנון כהן: באמת התרשמנו מפיתוח העיר.

אמנון כהן: יש לכם ראש עיר מצוין שבאמת מנהל את העיר ביד רמה.

אמנון כהן: יש בעיר בעיות מורכבות, בנושא החינוך, ובנושא המיסוי שבהם אנחנו הולכים לטפל.

אמנון כהן: וגם נושא הרכבת עלה באותו דיון.

אמנון כהן: אני חושב שמדינת ישראל חייבת לשמור על הנמל כנכס אסטרטגי.

אמנון כהן: בכל מקרה הנמל צריך להישמר כי אנחנו מוקפים אויבים ואת הנמל הזה נצטרך להמשיך להחזיק.

אמנון כהן: אבל אם אפשר שהמקום יהיה תוסס ויעבוד וגם יפרנס את האנשים בעיר, זה כמובן מבורך.

אמנון כהן: בסיור החלטנו שתוך 3 חודשים נקיים דיון נוסף בוועדת הכלכלה בנוגע לפיתוח הרכבת וכל מיני אלטרנטיבות אחרות, כדי שתוכלו להתמודד מול הנמלים האחרים.

אמנון כהן: באזור עקבה משקיעים הרבה מאוד מיליארדים כדי להתחרות באילת בנושא של התיירות.

אמנון כהן: אני חושב שהתשתית שקיימת אצלכם היום היא תשתית מצוינת.

אמנון כהן: אתם צריכים תיירים שיבואו ויקבלו את השירות.

אמנון כהן: אתם צריכים שאנחנו, כמדינה, נעזור לכם בשיווק.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אני מצטרף לחלק מהדברים שאמרו חבריי אבל צריך להבין ש"צים", היא חברה עסקית פרטית והיא מסתכלת על הנקודה הכלכלית.

אמנון כהן: המנכ"לים שלה נבחנים בהכנסות שהם מביאים לחברה.

אמנון כהן: כאן אני מצטרף לדברים שאמר נציג משרד התחבורה.

אמנון כהן: אי אפשר להכתיב ולחוקק.

אמנון כהן: אני חושב שבהידברות בין שר התחבורה לבין הבעלים של "צים" אפשר יהיה למצוא את הנוסחאות המתאימות.

אמנון כהן: אולי חלק מהדברים יהיו כתרומה מ"צים", אולי המדינה תסבסד את הפעילות.

אמנון כהן: לנו זה לא משנה, לנו חשוב שהנמל יהיה תוסס ושהמדינה תיתן את הכלים לנמל כדי שיוכל לתפקד וגם להביא פרנסה לעובדים.

אמנון כהן: אני חושב שאנחנו צריכים לתת לממשלה ולגוף הזה לשבת יחד.

אמנון כהן: שבועיים אינם מספיקים.

יורם מרציאנו: אנחנו רוצים לעשות את זה לפני יציאת הכנסת לפגרה.

אמנון כהן: בכל מקרה הוועדה תעשה דיון מקיף בנושא העיר אילת והנמל בעוד 3 חודשים.

אמנון כהן: בנושא הנמל, אפשר לשבת בתחילת חודש מאי ונראה אם הם הגיעו לפשרות ולהבנות.

אמנון כהן: אם לא, יש לועדות הכנסת מספיק כלים איך לכפות את הדברים על הגופים האלה.

אמנון כהן: .

יורם מרציאנו: חבר הכנסת יעקב מרגי.

יעקב מרגי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

יעקב מרגי: יצא לי פעמיים לסייר בנמל ולעקוב מקרוב אחרי עבודת הנמל.

יעקב מרגי: אפשר לראות שהעבודה שם היא עבודה טובה, נקיי, ומאורגנת.

יעקב מרגי: זה נמל קטן שמוכיח שהוא יכול להיות ערכי.

יעקב מרגי: כמו שאמרו חבריי, אילת זה לא המלונות.

יעקב מרגי: תעלו קצת לגבעה ותראו את השכונות ואת מי שגר בהן.

יעקב מרגי: גם התיירות, שכולם מתפארים בה, נמצאת במשבר קשה.

יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים לראות את אילת עיר נטושה והתושבים בשכונות יהיו העובדים הזרים של המלונות.

יעקב מרגי: מדברים על 4.5 מיליון שקלים, שזה הקיצוץ של האוצר.

יעקב מרגי: כבר אין להם במה להתעסק.

יעקב מרגי: הצער הגדול ביותר, רבותי, וזעקנו פה וזעקנו בעבר, זאת אותה חשיבה כלכלית מעוותת שלא מתייחסת לאינטרסים של המדינה ותושביה.

יעקב מרגי: אנחנו לא נתפלא אם זה ייושם בסוף ו"צים" לא תשתמש בנמל אילת ונראה את אניות "צים" עוגנות בנמל עקבה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם, אל תתפלאו.

יעקב מרגי: מי שלא בכה על תעשיית התחתונים שעברה לירדן, יבכה גם על הנמל.

יעקב מרגי: מה אנחנו רוצים?

יעקב מרגי: להפוך את אילת לירוחם?

יעקב מרגי: למצפה?

יעקב מרגי: לערים נטושות?

יעקב מרגי: מדברים איתי על סובסידיות.

יעקב מרגי: איזה סובסידיות?

יעקב מרגי: איזה סכומים?

יעקב מרגי: על מה אנחנו מדברים?

יעקב מרגי: אדוני היושב ראש, אני קונה את כל ההצעות שהועלו היום.

יעקב מרגי: צריכה לצאת מפה קריאה חד משמעית.

יעקב מרגי: כל החלטה הכי כוחנית והכי אגרסיבית כלפי משרדי ממשלה, צריך לתת לה ביטוי בדברי הסיכום של הוועדה.

יעקב מרגי: אני לא מוכן למשיכות של משרדי הממשלה.

יעקב מרגי: למשרדי הממשלה יש פתגם: "הזמן עובד לטובתנו".

יעקב מרגי: באוצר, במשרדי הממשלה, כל דבר שהוא זמן עובד לטובתם.

יעקב מרגי: אסור לתת לזה לקרות.

יעקב מרגי: היום צריכה לצאת מפה אמירה מחייבת למען תושבי אילת ובעיקר כלפי נמל אילת והמלונות.

יורם מרציאנו: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: יש לי ויכוח גדול עם מהלכי ההפרטה בתחום החיבור האסטרטגי של ישראל לעולם.

אבשלום וילן: אמרתי את זה בזמן הפרטת אל-על, בנושא בתי הזיקוק וזה גם נמלים.

אבשלום וילן: לא צריך להיות סוציאליסט גדול בשביל להבין שבבוא יום פקודה יש למדינת ישראל מספר נקודות אסטרטגיות ששום חברה זרה ושום בעל בית פרטי לא יוכל מעצמו להמשיך לתת את השירות.

אבשלום וילן: ואם מטוסי אל על, שבכוח צו אני יכול להפעיל אותם ולתת להם צווי ריתוק ולהפעיל את המערכת, אני לא יכול לעשות את זה עם חברה זרה.

אבשלום וילן: לא במקרה, כשהפריטו את "צים", נאמר בפירוש שמדינת ישראל השאירה ל"צים" מניית זהב, בדיוק לשימוש הזה.

אבשלום וילן: אני לא רוצה להיות קונספירטיבי, אבל אדוני היושב ראש, כל ילד מבין שאם אתה מרוקן את נמל אילת מתוכנו – היינו בסיור וראינו שיש שם 3 אלמנטים.

אבשלום וילן: אלמנט הנמל הוא אחד משלוש.

אבשלום וילן: מה יישאר שם?

אבשלום וילן: זה לא יחזיק מים.

אבשלום וילן: למה אני אומר קונספירטיבי?

אבשלום וילן: מה?

אבשלום וילן: האחים עופר לא יודעים את זה?

אבשלום וילן: הם יודעים.

אבשלום וילן: מה כל סיפור המיכליות דרך תעלות סואץ?

אבשלום וילן: שאלתי בסיור כמה כסף זה שווה לחברה והסתבר לי שהסכום לא גבוה.

אבשלום וילן: אני לא משתחרר מההרגשה, אדוני היושב ראש, שפה עושים לנו תרגיל במבוא לכלכלה מתחילים.

אבשלום וילן: קודם יאיימו שמוציאים את זה לתעלת סואץ, יתנו 3-4 חודשים - למה אני אומר את זה?

אבשלום וילן: אני בחיים לא דיברתי מילה עם מי ממנהלי "צים".

אבשלום וילן: אני האחרון שחושד במהלכים קונספירטיביים, הראש שלי לא עובד כך.

אבשלום וילן: אבל אני רואה שלאורך כל ההיסטוריה של מדינת ישראל זכו במכרזים ואחרי זה עשו מקצה שיפורים.

אבשלום וילן: לא רק הם, גם אחרים.

אבשלום וילן: יכול להיות שעושים לנו כאן תרגיל מספר 5 בסדרה.

יורם מרציאנו: תרגיל נדל"ני אולי?

אבשלום וילן: הנמל לא שלהם.

אבשלום וילן: התרגיל הוא מאוד פשוט.

אבשלום וילן: התרגיל אומר שאם מדינת ישראל רוצה שנמשיך להביא מכולות לאילת, בבקשה תשלמו.

אבשלום וילן: במישור רותם, אחרי המכרז, ביקשו עוד סכום צנוע של 150 מיליון.

יורם מרציאנו: אני מציע לך לבדוק במחלקת ההנדסה בעירית אילת, דבר שאני אומר אותו מתוך ידיעה ברורה לפרוטוקול.

יורם מרציאנו: באופן חד משמעי, נבחנת האפשרות לבנות נדל"ן על שטח נמל אילת.

יורם מרציאנו: אז אולי כדאי גם לבדוק מה מסתתר מאחורי העניין הזה.

יורם מרציאנו: אני אומר לך את זה באחריות מתוך ידיעה גמורה.

אבשלום וילן: זה דיון נוסף שניכנס אליו בהמשך.

אבשלום וילן: אני לא רוצה לחשוד בכשרים.

אבשלום וילן: בוא נאמר שהכל הזיות שלי.

אבשלום וילן: אני רוצה להבין, בשביל מה יש מניית זהב?

אבשלום וילן: אני אומר שההתנהגות של משרד התחבורה – אדוני, מר רונה, אין לי אליך דבר וחצי דבר.

אבשלום וילן: אני רק אומר שהשר שלך לא הפנים עדיין את כללי המשחק הדמוקרטיים.

אבשלום וילן: בוועדה הזאת מופיעים נציגי ממשלה ונציגי משרדים, ופעם אחרי פעם לנציגי משרד התחבורה יש קיר זכוכית והם לא מבינים את התהליך הדמוקרטי שמתרחש פה.

אבשלום וילן: אני מציע שהישיבה לא תסתיים היום אלא תזמן את שר התחבורה להופיע בפני הוועדה ויסביר לנו - הרי הוא הראשון שמכיר את הצורך האסטרטגי של הנמל.

אבשלום וילן: שיסביר מדוע, במקרה דנן, הוא לא מפעיל את מניית הזהב שבידי ממשלת ישראל ומכריח את חברת "צים", בבעלות האחים עופר, להמשיך לעבוד דרך נמל אילת, עם קו המכולות אשר ברשותה?

אבשלום וילן: זה כל מה שצריך לעשות.

אבשלום וילן: אחרי זה הם יבקשו את הסבסוד?

אבשלום וילן: אמרתי את מה שאמרתי?

אבשלום וילן: על זה תחליט הממשלה, אבל אני חושב שאת זה מוכרחים להסיר מעל העובדים ומעל הנמל.

אבשלום וילן: כמה זמן "צים" פועלת בנמל?

אבשלום וילן: שנה?

אבשלום וילן: שנתיים?

אבשלום וילן: אפילו טיפה להתקרר, קצת בושה, משהו, ישר למקפצה?

יורם מרציאנו: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למנכ"ל "צים".

יורם מרציאנו: הייתי רוצה לשמוע את עמדתכם בעניין ולשמוע גם בשורה ממך, דהיינו, ניסיון שלכם לבוא היום לוועדת הכלכלה כדי לתת מענה או בשורה גם לעובדי הנמל וגם לתושבי העיר אילת.

יורם מרציאנו: כפי שאמרה חברתי, חברת הכנסת שלי יחימוביץ, האחים עופר תורמים תרומה אדירה לקהילה במדינת ישראל.

יורם מרציאנו: רק שלשום ראינו את הערב של ווריאטי שבו ניתנה תרומה ענקית.

יורם מרציאנו: צריך גם לחשוב איך תורמים בסופו של דבר לעיר אילת.

יורם מרציאנו: כפי שאמר חבר הכנסת מרגי, שלא אתם תהיו אלה שגומרים בסוף את הקדיש על העיר אילת.

דורון גודר: תודה רבה.

דורון גודר: אני אתאר את המצב, כפי שהתבקשתי.

דורון גודר: אני ארחיב, כדי לתת את כל התמונה.

דורון גודר: אני חושב שבתוך הדברים שלי תהיה התייחסות לחלק גדול מהדברים שנאמרו כאן.

דורון גודר: "צים" היא חברה די גדולה, בערך 3 ביליון דולר, שעוסקת בסחר בכל העולם.

דורון גודר: אנחנו פועלים כמעט בכל הנמלים בעולם.

דורון גודר: במקומות בהם אנחנו לא פועלים, ל"צים" יש סוכנויות.

דורון גודר: בתכנית האסטרטגית של "צים" יש אתגר די גדול של הכפלת כושר ההובלה של החברה.

דורון גודר: "צים", בהיותה חברה ממשלתית עד 2004, פתחה פער דיי גדול מול המתחרים שלה, בערך 20 חברות ספנות גדולות בעולם.

דורון גודר: כשהחברה עברה לידי בעלות מוחלטת של החברה לישראל החלטנו על תכנית אגרסיבית של פיתוח.

דורון גודר: השקענו הרבה כספים, גייסנו הון, והחברה יצאה ברכש גדול של אוניות גדולות.

דורון גודר: הכוונה של החברה, שעד שנת 2009-2010, להכפיל את הגודל שלה.

דורון גודר: השוק שלנו גדל בקצב של 10% בשנה, כך שהחברה צריכה, כדי להישאר באותו מקום, לגדול פי 2 כל 10 שנים.

דורון גודר: בתוך התהליך הזה פתחנו קו חדש שלא היה קיים קודם.

דורון גודר: הוא קו מקביל לקו שנפתח לפני הרבה מאוד שנים.

דורון גודר: הקו הזה אוסף מטענים מסין, עובר דרך קולומבו ואוסף מטענים של הודו, מגיע לחוף המזרחי של אפריקה, משם עובר לתעלת סואץ ומגיע לנמלי אשדוד וחיפה.

דורון גודר: זה דבר חדש שלא היה קודם.

דורון גודר: עד שנפתח הקו הזה היה קו שרץ משך שנים רבות מדרום אפריקה, דרך הנמלים של החוף המזרחי של אפריקה ולנמל אילת.

דורון גודר: זה קו קטן שמביא לאילת בערך 6 מכולות כל 22-24 יום ומחזיר בסביבות 500 מכולות חזרה.

דורון גודר: אני רוצה להחזיר אתכם שנים אחורה שכדי לייבא ממדינת ישראל היה צורך ב רישיונות יבוא.

דורון גודר: ברישיון היבוא היה מופיע הנמל שבו היה צריך לפרוק את הסחורה.

דורון גודר: זה בוטל לפני שנים על ידי משרד התמ"ס.

דורון גודר: ברגע שמשרד התמ"ס ביטל את הצורך ברישיונות יבוא, עברה "צים", כבר אז, לנמלי אשדוד וחיפה וחברות זרות החלו להיכנס לארץ.

דורון גודר: למשל, קוסקו, חברת ספנות סינית.

דורון גודר: הקו הקטן הזה שעובר מדרום אפריקה לאילת המשיך לעבוד מאז, אבל קווים אחרים עזבו את הנמל כבר אז.

דורון גודר: מאז רק הקו הזה עובד, נדמה לי שזה 12 שנה.

דורון גודר: יכולה להישאר השאלה למה הקו הזה עובד כל כך הרבה שנים?

דורון גודר: כי הקו הזה, שאסף מטענים לאורך החוף המזרחי של אפריקה, לא יכול היה לעלות על אניות אחרות של "צים" שבאו מהמזרח הרחוק כי הן פשוט היו מלאות.

דורון גודר: במסגרת התכנית האסטרטגית של "צים" והגידול שלה פתחנו קו חדש של אוניות, 2,800 טי.

דורון גודר: יו שבהן יש מקום.

דורון גודר: מבחינה עסקית, מסחרית ולוגיסטית, זה לטובת הלקוחות וגם על פי רצון הלקוחות, וזה גם תורם למדינת ישראל כי זה פוקד את נמלי אשדוד וחיפה.

דורון גודר: אני עוזב כרגע את אילת.

דורון גודר: הקו הגדול הזה פוגש את המטענים, שבעבר הגיעו לאילת, בג'יבוטי.

דורון גודר: אניות קטנות פוגשות אניות גדולות, מעבירים מטענים מאוניה לאוניה ואז ממשיכים בדרך.

דורון גודר: אותו דבר כאן.

דורון גודר: הקו הגדול הזה, שעובר עכשיו מסין לכיוון ישראל פוגש בג'יבוטי את אותן 600 מכולות פעם ב-24 יום ועובר לנמלי אשדוד וחיפה.

דורון גודר: מה שאי אפשר היה לעשות בעבר כי האוניות היו מלאות אפשר לעשות היום עם הקו החדש שנפתח זה עתה.

דורון גודר: לכן נעלמה ההצדקה הכלכלית והלוגיסטית לעבוד עם הקו הזה לאילת.

דורון גודר: אלה העובדות.

דורון גודר: מבחינת הלקוחות יש פה רווח גדול, כי בעוד שקודם הגיעו לאילת 600 מכולות אחת ל-24 יום, היום התדירות היא שבועית והקליינטים יכולים לקבל שירות יותר טוב.

דורון גודר: מבחינת מדינת ישראל הסחר גדל כי פתחנו קו חדש אלא שהוא מגיע לנמלי אשדוד ולחיפה.

דורון גודר: אין ספק שהמכולות שהגיעו קודם לנמל אילת, לא מגיעות יותר לנמל אילת.

דורון גודר: מבחינת "צים" ודאי שזה יותר כלכלי כי המעבר בתעלת סואץ יותר זול וגם אין בעיה של שינוע.

דורון גודר: רוב המכולות שמגיעות לאילת עוברות במשאיות לנחל צין ומשם ברכבת למרכז הארץ.

דורון גודר: חלק אפילו הולך לנמלי אירופה ואמריקה.

דורון גודר: אז ברור שמי שמבין את העסק מבין שמבחינה לוגיסטית נכון להביא את המכולות ישירות לאשדוד ולחיפה ומשם לפזר את זה במרכז הארץ.

דורון גודר: מה שצריך ללכת לאירופה ולאמריקה, הולך לנמלי אירופה ואמריקה.

דורון גודר: ברגע שנעלמה ההצדקה, לקיים את הקו הזה מכל הבחינות, דהיינו, מבחינת הלקוחות, מדינת ישראל ו"צים", החלטנו לסגור את הקו.

דורון גודר: כשהחלטנו לסגור את הקו קיימנו דיונים עם שר התחבורה.

דורון גודר: דיברתי איתו, עם מזכ"ל ההסתדרות ועם מנכ"ל משרד התחבורה והתבקשנו לדחות את סגירת הקו ל-6 חודשים, לא כדי לקיים דיון עם "צים" איך לקיים את הקו.

דורון גודר: "צים" לא רוצה סובסידיות, אנחנו לא מבקשים סובסידיות, אנחנו לא מבקשים תמיכה, אנחנו לא עושים שום דבר מהדברים שנעשים פה.

דורון גודר: הסברתי למה אנחנו סוגרים את הקו לאילת.

דורון גודר: ההחלטה הזאת לגבי סגירת הקו היא לא למשא ומתן בינינו לבין משרד התחבורה, כפי שניתן היה להבין מהדיון כאן.

דורון גודר: "צים" נענתה לבקשת משרד התחבורה, מזכ"ל ההסתדרות ונשיא איגוד התעשיינים, שרגא ברוש, לדחות את סגירת הקו עד הקיץ.

דורון גודר: אנחנו לפנים משורת הדין, ומתוך רצון להיענות לעניין הזה, הסכמנו.

דורון גודר: מבחינת ההתארגנות שמדובר עליה, זאת לא התארגנות בינינו לבין אחד מהגופים האלה.

דורון גודר: נתבקשנו לדחות ודחינו.

דורון גודר: זאת תמונת המצב.

דורון גודר: אם יש עוד שאלות, אני מוכן לענות על כל שאלה.

אבשלום וילן: מה תעשה אם המדינה תפעיל את מניית הזה ותכריח אותך לקיים את הקו?

אריה רונה: אין שם דבר כזה.

דורון גודר: אתה צריך לבדוק את מניית הזהב, אין שם דבר כזה.

קריאה: לצד מי אתה?

אריה רונה: אין במניית הזהב דבר שאתה יכול לחייב אותו להחזיק קו.

אריה רונה: במניית הזהב מדובר על החזקת מספר כלי שייט.

דורון גודר: יש במניית הזהב התחייבות להגן על האינטרסים של המדינה על ידי כך שמחזיקים אוניות, לא מחזיקים קווים למקומות מסוימים.

שלי יחימוביץ': מה זה אומר להשתמש באופן אפקטיבי בצי מינימאלי בשעת חירום?

דורון גודר: אז יש צי מינימאלי.

דורון גודר: "צים" משתמשת בצי מינימאלי ובהרבה יותר מצי מינימאלי.

דורון גודר: "צים" היא חברה ששומרת על כל החוזים וההסכמים שיש לה.

דורון גודר: כל חוזה והסכם שנחתם בינינו לבין כל אחד מהלקוחות והספקים במדינת ישראל, אנחנו נשמור עליו ככתבו וכלשונו.

שלי יחימוביץ': מהו הצי המינימלי?

דורון גודר: 11 אניות.

אבשלום וילן: מה ההפרש השנתי בכסף בהליך שציינת, נכון להיום?

אבשלום וילן: סדרי גודל?

דורון גודר: תראה, אנחנו חברה נסחרת דרך החברה לישראל.

דורון גודר: אני יכול לתאר לך את כל מה שאתה רוצה מבחינה עקרונית.

דורון גודר: מספרים אנחנו מחויבים להוציא רק לרשות לניירות ערך.

דורון גודר: אני גם לא רשאי להוציא מספרים שלא קודם אמרתי אותם לרשות לניירות ערך, או מספרים אחרים שלא נאמרו ואני אומר אותם החוצה.

אבשלום וילן: לא ביקשתי ממך את המאזן או את הרווח.

אבשלום וילן: הרי עשית תחשיב.

אבשלום וילן: ציינת שאתה עובר למסלול זול יותר.

אבשלום וילן: כלומר, אתה יכול להגיד לי אם זה סדר גודל של 5 מיליון דולר הפרש, 50 מיליון?

אבשלום וילן: הרי תראה, אם אני הולך להעביר חוק בכנסת להכריח להלאים את "צים" מחדש, אני רוצה לדעת מה זה שווה לי.

אבשלום וילן: עד 5 מיליון מספיק לי רוב רגיל.

אבשלום וילן: מעל 5 מיליון, אני צריך 51 חברי כנסת.

אבשלום וילן: בוא נשחק משחק גלוי.

אבשלום וילן: אני אומר לך שבכנסת הנוכחית, אני מעריך שאם תתעקשו על הסיפור הזה, יהיה פה רוב אדיר של חברי כנסת, כולל בחקיקה, להכריח אתכם להמשיך את הקו.

אבשלום וילן: אתה יודע מה?

אבשלום וילן: אתה לא מכיר אותי.

אבשלום וילן: אני האחרון שרוצה לחוקק ביחסים מסחריים, אבל הצורה שבה אתם מציגים את זה תכריח אותי, לראשונה בחיי, להצביע בעד התערבות מסחרית בחקיקה כי אני חושב שאתם לא רגישים לצורך אסטרטגי של מדינת ישראל להחזיק נמל באילת.

אבשלום וילן: אם תגיד לי שזאת בעיה שלי כנציג ציבור, אז אני אומר שזה לא בדיוק כך כי כשהבעלים קיבלו את החברה הם ידעו בדיוק ש"צים" היא לא רק חברה פרטית אלא היא ישראלית, לכן היא צריכה להחזיק 11 אוניות בנמלים ישראלים, ויש גם לישראל, בהקשר הזה כמה דברים - אחד מהם זה להחזיק את נמל אילת.

שלי יחימוביץ': נדמה לי שמפלגת העבודה תשמח להיות שותפה לחקיקה כזאת.

אבשלום וילן: אפשר לקבל תשובה לגבי סדר גודל?

דורון גודר: אני רק יכול לחזור על התשובה הקודמת שלי שבכל מה שנוגע למספרים של ניהול החברה, אני מחויב לתת את זה רק לרשות לניירות ערך.

דוד אטיאס: כל התסריט שנתת, מבחינה לוגיסטית, דבר שבטח מחייב מספר חודשים של הכנות בעניין הזה.

דוד אטיאס: זה נראה לך שחברה שעבדה 40 שנה עם נמל אילת, מודיעה מהיום למחר על הפסקת הקו, אחרי תכנון כל כך קפדני מבחינה לוגיסטית כלכלית?

דוד אטיאס: זה נראה לך, כמנכ"ל "צים", סביר להחליט החלטה מהיום למחר מבלי לתת להנהלת הנמל, שתרמה קרוב ל-30 מיליון שקל מכספי הרווחים של הנמל, על מנת להתאים את הנמל לצרכים, גם שלכם?

דוד אטיאס: קמים בבוקר מחליטים בלי שום ארכה נוספת?

דוד אטיאס: בהתערבות האחרונה, נתתם ארכה עד יוני, דבר שכפי שאתה יודע הוא לא מציאותי.

דוד אטיאס: לפחות יכולתם לתת עד סוף השנה על מנת שהנהלת הנמל תוכל להתארגן מחדש לקראת קווים אחרים.

דוד אטיאס: כפי שאתה יודע, מבחינה מקצועית, אלה דברים שלוקחים מספר חודשים.

דוד אטיאס: אי אפשר להביא חברה חדשה מהיום למחר.

דוד אטיאס: האם זה נראה לך כאדם שמנהל את חברת "צים"?

אבשלום וילן: אני רוצה להעביר לך מידע בקשר למניית הזהב, וזאת בניגוד למה שאמר מנכ"ל "צים".

שלי יחימוביץ': סליחה, אני ברשות דיבור.

שלי יחימוביץ': במניית הזהב נאמר שצריך לשמור על כושר תפעול בכל התובלה בכל עת.

שלי יחימוביץ': איך זה עולה בקנה אחד עם סגירה של קו מכולות?

דורון גודר: אחד לא שייך לשני.

דורון גודר: אנחנו מחויבים להחזיק צי מינימאלי שנובע מכל מיני דברים ומכל אינטרסים של המדינה.

דורון גודר: אין התניה לגבי הקווים שהאניות האלה יופעלו בהן.

שלי יחימוביץ': זאת שאלה של פרשנות.

שלי יחימוביץ': תענה לי על שאלה ספציפית: איך אפשר לשמור על כושר תפעול ויכולת הובלה בכל עת, אם אתה סוגר לגמרי את קו המכולות?

דורון גודר: אפשר להפעיל את זה בנמל אשדוד ובנמל חיפה.

שלי יחימוביץ': הבנתי, כבר מחקתם את נמל אילת מכל העניין.

דורון גודר: זאת הפרשנות שלך למה שאני אומר.

שלי יחימוביץ': ומה עם האינטרסים של המדינה בנמל אילת?

שלי יחימוביץ': אין אינטרסים של המדינה בנמל אילת?

שלי יחימוביץ': כלומר, אתם החלטתם שהאינטרסים של המדינה הם אך ורק באשדוד ובחיפה?

דורון גודר: אני לא מייצג את האינטרסים של המדינה.

דורון גודר: שאלת אותי שאלה - - -

שלי יחימוביץ': אני מייצגת את האינטרסים של המדינה.

יורם מרציאנו: חברת הכנסת יחימוביץ, אני חושב שהמנכ"ל היה ברור.

יורם מרציאנו: הוא לא מייצג את האינטרסים של המדינה.

יורם מרציאנו: בסופו של דבר, הוא מייצג את האינטרסים של המעסיקים שלו ובסוף שנה הוא צריך להציג להם מאזנים רווחיים.

יורם מרציאנו: הוא אמר את זה באופן הכי מפורש והכי ברור.

יורם מרציאנו: צריך להקשיב לקולות.

יורם מרציאנו: אנחנו מבינים את העניין באופן ברור לכן אני לא רוצה להיכנס לסוגיה הזאת.

יורם מרציאנו: עכשיו מוטלת עלינו האחריות, כמחוקקים, למצוא את הפתרונות, כפי שאמר חבר הכנסת אבו וילן.

שלי יחימוביץ': יש לנו מניית זהב ואנחנו צריכים לבדוק אותה לעומקה.

יורם מרציאנו: חבר הכנסת דני יתום אחריו חבר הכנסת אבשלום וילן.

דני יתום: לדעתי אנחנו פונים לכיוון לא נכון של הדיון.

דני יתום: אני חושב שהטענות והדרישות שלנו חייבות להיות כלפי ממשלת ישראל.

דני יתום: זה אומר לא רק משרד התחבורה אלא גם ראש הממשלה.

דני יתום: מה שצריך לעשות זה לתבוע - אנחנו לא רק מחוקקים, אנחנו הרשות המחוקקת שצריכה לבקר את הרשות המבצעת.

דני יתום: הרשות המבצעת זה בין היתר הממשלה ומשרדיה.

דני יתום: לכן אנחנו צריכים לבוא בתביעה לממשלה ולהכריז על כך שנמל אילת הוא נכס אסטרטגי.

דני יתום: למצוא פיתרון לנפח פעילות ואי פיטורי עובדים.

דני יתום: והממשלה תמצא דרך ותבוא בדברים עם "צים" ובתוך חודש ימים אנחנו מתכנסים פעם נוספת כדי לראות את התוצאות.

אבשלום וילן: כתוב פה: "המחזיק מניית המדינה יהיה זכאי לקבל לרשותו כל מידע או מסמכים שבעל מניות או חברה זכאי לקבלם ובנוסף לכך יהיה זכאי לקבל את אלה: כל מידע נוסף הדרוש באופן סביר, לדעת השרים, להבטחת העניינים החיוניים של המדינה".

אבשלום וילן: במקרה דנן מתנגש עם החלטת הממשלה משנת 1992.

אבשלום וילן: לכן אני חוזר על הצעתי: הזמן לעוד חודש את שר התחבורה.

אבשלום וילן: הוא מבחינתי הכתובת.

אבשלום וילן: שרי ישראל צריכים לומר איך הם מבטיחים את האינטרסים החיוניים של מדינת ישראל.

אבשלום וילן: ולא נצטרך לחוקק.

יורם מרציאנו: חבר הכנסת גבאי, אחריו יושב ראש ועד העובדים של נמל אילת ונשיא לשכת הספנות.

אליהו גבאי: אני שמח שהיתה לי הזכות לבקר בנמל אילת ביום חמישי, בעקבות יוזמתו של יו"ר ועדת הכלכלה מר משה כחלון.

אליהו גבאי: ראינו שזה הנמל היעיל ביותר שיש במדינת ישראל.

אליהו גבאי: התפוקה ההצלחה והרווחיות עלתה למרות שצומצם כוח האדם.

אליהו גבאי: הציבור הזה לא בא לדרוש הטבות שכר כמו גופים אחרים שמשביתים את הנמלים.

אליהו גבאי: בסך הכל הם רוצים פרנסה בכבוד.

אליהו גבאי: אין ציבור יותר יעיל וטוב למדינה מאשר ציבור כזה שרוצה לעבוד ולהתפרנס בכבוד.

אליהו גבאי: מדינת ישראל עשתה שיקול ומכרה את "צים".

אליהו גבאי: אין ספק שהחברה היא כלכלית ועושה את השיקול הכלכלי.

אליהו גבאי: אבל במקבל אנחנו יודעים שהמשפחה שעומדת בראש החברה, מידי פעם אנחנו רואים שהם עושים גמילות חסד לתרופות ולדברים אחרים.

אליהו גבאי: זה דבר טוב, אבל הטוב ביותר והאמיתי ביותר זה כאשר מספקים עבודה.

אליהו גבאי: זה כבר לא לחם חסד אלא לחם בזכות.

אליהו גבאי: לא עושים לו טובות אלא זה מה שמגיע לו.

אליהו גבאי: מחובתה של מדינת ישראל לאפשר לנמל נפח פעילות והובלות כדי שהעיר תתפתח כי זה מקום אסטרטגי למדינת ישראל.

אליהו גבאי: אי אפשר לחיות רק עבודה בבתי המלון, שזאת רמה נמוכה של עבודה של שטיפת חדרים, ניקיון ודברים כאלה.

אליהו גבאי: אלה אנשים מקצועיים.

אליהו גבאי: אין שם הייטק ומפעלי תעשייה אסטרטגיים.

אליהו גבאי: יש נמל והנמל הזה הוא החמצן של המדינה.

אליהו גבאי: אם נפתח אותו, הרכב האוכלוסייה יהיה שונה, לא רק עובדים של בתי מלון אלא בנוסף עובדי כפיים מקצועיים.

אליהו גבאי: שמענו שבשנים האחרונות נעשו שינויים בנמל אילת, עובדים יצאו לפנסיה וגויסו אנשים חדשים ומקצועיים.

אליהו גבאי: מדינת ישראל צריכה להצדיע לתבונה של הנהלת הנמל שהובילה את השינויים ואת הרה-אורגניזציה.

אליהו גבאי: אני מבין ש"צים" רוצה להרוויח אבל היא צריכה לקחת גם את השיקול הלאומי.

אליהו גבאי: נכון שבעיקר זה תפקידה של הממשלה אבל "צים" חייבת להיות שותפה מלאה בשיקול הלאומי, ולא רק בשיקול הרווחי.

אליהו גבאי: השיקול הרווחי הוא מצוין, אבל צריכים לקחת בחשבון גם את השיקולים הלאומיים והאסטרטגיים של מדינת ישראל.

אליהו גבאי: צריך לראות את הכלל ולא רק את הנקודה בשורה התחתונה.

אליהו גבאי: נכון שאתם חברה רווחית שעושה צדקה וחסד במדינה, אבל עבודה זה מעל לכל.

אליהו גבאי: לכן, אם מדינת ישראל תשקיע בפיתוחה של אילת, דהיינו ברכבת לאילת, היא תביא לחיסכון משמעותי ולא יצטרכו לקבץ נדבות לנמל הזה.

אליהו גבאי: חייבים לפתח את הרכבת ואת התשתית שתביא לזרימה של תושבים, של סחורות.

אליהו גבאי: כך לא נשב פה בעוד שנתיים שלוש ונדבר על עוד משבר באילת.

אליהו גבאי: הפיתרון המיידי זה איך להגדיל את הנפח.

אליהו גבאי: הפיתרון המשני זה לדאוג לפיתוחה של אילת על ידי הגדלת מסילת הרכבת ועוד פרוייקטים לאומיים.

אליהו גבאי: בד בבד, הצעד הדחוף ביותר זה להגדיל את הנפח.

אליהו גבאי: מדינת ישראל צריכה לעשות את זה.

אליהו גבאי: זאת עבודה של משרד התחבורה ומשרד המסחר והתעשייה וממשלת ישראל.

אבי אטיאס: בפתח הדברים אנחנו מבקשים להודות לכם על הבמה הזאת שמאפשרת לנו להביא את דברם של העובדים.

אבי אטיאס: בשורה התחתונה, העובדים הם אלה שעלולים לשאת במחיר העגום של רצף טעויות או רצף החלטות, שהתחילו עוד מהימים שהחליטו להפריט את תשתיות המדינה ונתנו את חברת "צים".

אבי אטיאס: לראיה, אז זעקנו את הזעקה הזאת והיום אנחנו נאלצים להתמודד עם ההשלכות של אותה החלטה, שאולי לא עוגנה, או שלא שמו את החסמים הנכונים כדי שיוכלו להגן עלינו, העובדים, הנמל והעיר אילת, ולהתייצב בפני גזירה שעלולה באמת ובתמים להמיט אסון על העיר כולה.

אבי אטיאס: אני לא מעצים את הבעיה, אלא אני שם את הדברים כפי שהם, כהווייתם, ולא פחות מכך.

אבי אטיאס: היום הוא יום חגה של אילת ואנחנו יצאנו לירושלים בתחושה עגומה מאוד אבל עם תקווה גדולה מאוד שמכאן תצמח התחלה וישועה טובה שממנה נראה את הפתח.

אבי אטיאס: אילת חוותה, במהלך השנים האחרונות, גזרות ומכות שאני לא יודע אם יש להן אח ורע במקומות אחרים.

אבי אטיאס: כל מי שדיבר לפני אמר שאילת מטעה ומתעתעת.

אבי אטיאס: 90% אחוז מהעובדים בנמל מהם הם עובדים חדשים שנקלטו לאחר הליך הרפורמה.

אבי אטיאס: אלה עובדים שעובדים בשכר מינימום, עושים עבודה ראויה ובחרו להמשיך ולהשתקע באילת ולהתבסס ולהקים בתים חדשים בעיר.

אבי אטיאס: אנחנו הגענו לכאן היום מתוך ציפייה ותקווה שההחלטות שיתקבלו לא יהיו רק סביב עניין חברת "צים".

אבי אטיאס: "צים" היא אולי הסימפטום אבל הבעיה מתחילה מכך שממשלת ישראל, במידה מסוימת, פשוט נרדמה בשמירה.

שלי יחימוביץ': אולי נרדמה מרצון.

אבי אטיאס: אולי, אבל אצלנו זה בנפשנו, בגופנו ובביתנו.

אבי אטיאס: שר התחבורה עושה כל שלעיל ידו בכדי לסייע בידנו ואנחנו מברכים על כך.

אבי אטיאס: הוא הפתיע אותנו כשהוא מזער את כל הבעיה ואמר מעל בימת הכנסת שיש טעות בנתונים ומדובר רק ב-15 עובדים.

אבי אטיאס: אני חושב שנפלה טעות מלפניו.

אבי אטיאס: אני מוקיר ומעריך אותו והוא עושה רבות לסייע לנו, אבל הוא טעה כשהוא אמר את האמירה הזאת מכיוון שהמשמעות של העתקת הקו הזה, והפיכת נמל ג'יבוטי אי שם באפריקה לנמל שינוע במקום נמל אילת, יש בזה להביא לאט לאט למצב שנמל אילן יתרוקן מנכסים, יתרוקן מעבודתו.

אבי אטיאס: חשוב לנו שתבינו, אנחנו חיים בבועה, בריחוק גיאוגרפי שלא מותיר לנו כל אפשרות אחרת.

אבי אטיאס: אנחנו בחרנו להשתקע בעיר הזאת.

אבי אטיאס: אני יליד העיר הזאת, חי בה 40 שנה, אב ל-4 ילדים.

אבי אטיאס: אין לי מקום אחר ללכת אליו בעיר אילת והייתי מעדיף שלא תתדרדרו אותי לבית המלון לא כשוטף כלים ולא כחדרן.

אבי אטיאס: יש לי מקום עבודה ואני רוצה לשמור עליו.

ראובן צוק: אין לי מה להוסיף על מה שאמר דורון גודר מנכ"ל "צים".

ראובן צוק: כל הטענות שנמל אילת הוא אלטרנטיבה לצפון אינו נכון, לא בזמן חירום ולא בזמן אחר.

שלי יחימוביץ': מי אמר שזאת אלטרנטיבה לצפון?

ראובן צוק: בצפון יש 2 מיליון מכולות בשנה, באילת אולי 20,000 מכולות בשנה.

ראובן צוק: אמר מר גודר, ובצדק, הלקוחות היבואנים והיצואנים מקבלים שירות יותר טוב בפיתרון ש"צים" נתנה.

ראובן צוק: אילת נותנת שירות יותר יקר.

יורם מרציאנו: כדאי שתתחשב בעובדה שנמל אילת הוא נכס אסטרטגי, כפי שציינה זאת ממשלת ישראל.

ראובן צוק: לפני כמה שנים, בזמן השביתה, "צים" הפנתה אוניה מאוד גדולה לאילת.

ראובן צוק: באוניה היו 2,500 מכולות והיא עמדה שם 3-4 שבועות עד שפירקו אותה ועוד חודשיים עד שהמטענים הגיעו לצפון.

ראובן צוק: אם רוצים לעניין חברות ספנות זרות בנמל אילת, צריך לפתח את הנמל.

ראובן צוק: הנמל הזה הוא בתת פיתוח.

ראובן צוק: אין לו רכבת, כבישים, מנופים ולא ציוד להתמודד עם האוניות ש"צים" וחברות אחרות מביאות.

ראובן צוק: אי אפשר לבוא בטענות ל"צים", שעשתה שיקול מסחרי ולוגיסטי מבלי שמי שאחראי לזה ישקיע בתשתיות בנמל.

ראובן צוק: אני לא רוצה להשוות אותו לנמל עקבה, אבל תשוו לנמלי אשדוד וחיפה ותראו את ההשקעות שנעשו שם, תראו את ההשקעות שמתכננים שם.

אבי אטיאס: אנחנו רשות עצמאית רק מלפני שנה, צריך לקחת את זה בחשבון.

אבי אטיאס: עד אז היינו תחת כותרת רשות הנמלים.

ראובן צוק: אם רוצים לשמר קווים בינלאומיים וקווים גדולים באילת, אם רוצים לפתות חברות לבוא לאילת, צריך להשקיע.

אבשלום וילן: זה לא הכל או לא כלום, יש דרגת ביניים.

אבשלום וילן: אני מוכרח להעיר לך.

אבשלום וילן: לפי גילך, אתה קצת מכיר את ההיסטוריה של מדינת ישראל.

אבשלום וילן: שתי מלחמות פרצו בגלל סגירת מיצרי המים הדרומיים.

אבשלום וילן: להגיד שזאת לא נקודה אסטרטגית?

אבשלום וילן: עכשיו אתה אומר שהחלטת הממשלה משנת 1992 לא תקפה מבחינה מסחרית, זה לא רציני.

ראובן צוק: אני לא אמרתי שהיא לא אסטרטגית.

ראובן צוק: אמרתי שאין לה את הכלים להתמודד עם הצורך האסטרטגי.

ראובן צוק: אלה שני דברים שונים.

יורם מרציאנו: אני כל כך שמחתי על שיקול דעתו של ראש הממשלה המנוח, יצחק רבין, שעמד בתוקף על ההחלטה הזאת, שהיתה חשובה בעיניו , כדי להבין שמה שהיה טוב ב-1992 טוב גם היום למדינת ישראל.

ראובן צוק: אבל תראה מה השקיעו בנמל אילת משנת 1992 ועד היום.

ראובן צוק: כאזרח לא אשמח לראות את הכנסת מתערבת בשיקולים מסחריים של חברה.

ראובן צוק: אבל הייתי שמח מאוד לראות החלטה של ממשלה שאומרת שצריך לפתח את הנמל באילת כדי שיהיה לו מה להציע.

משה מינץ: נשאלת כאן שאלת הביצה והתרנגולת.

משה מינץ: אם הוגדר שנמל אילת הוא נכס לאומי ואסטרטגי אז צריך לפתח אותו גם בצד התשתיתי, ובטח ובטח בצד של העובדים.

משה מינץ: עצם העובדה שסוגרים את קו המכולות, ונמל בלי מכולות הוא לא נמל, המשמעות היא שבצד של הביצה – כשאני מדבר על הביצה והתרנגולת אני מתייחס לעובדה שבפועל היו החלטות של החברה להגדיל את קצב הפיתוח, להוסיף ציודים, לטפל בצד הזה של משאב שנמצא בסדר, על מנת לפתח רק את קו המכולות.

משה מינץ: ההחלטה של "צים" עצרה את הפעילות הזאת.

משה מינץ: לכן, בעיני, מאוד חשוב לשמר את הנושא הזה, בטח כשחס וחלילה יקרה משהו ונזדקק לנמל הזה ואז הוא לא יהיה משום שלפתח עובדים מיומנים זה תהליך וזה תהליך שהתחלנו בו כרגע הוא נתקע באיבו.

שלי יחימוביץ': אני מציעה כתוספת להחלטה שכיוון שאין צו אינטרסים, אני מבקשת שעד הישיבה הבאה של ועדת הכלכלה בעניין הזה, היועצת המשפטית של הוועדה תפרש עבורנו את מניית הזהב, פירוש נרחב, נוכח העובדה שאין צו אינטרסים וגם לגבי הזכות שלנו לקבל את כל הפרטים הרלוונטיים לתפעולה של החברה וגם בעניין האינטרסים החיוניים של מדינת ישראל.

יורם מרציאנו: מנהלת הוועדה תדאג לזה עם היועצת המשפטית.

יורם מרציאנו: אני מודה לכם על עצם הישיבה ועל קיום הדיון.

יורם מרציאנו: אני רוצה להקריא לחברי הוועדה את מסקנות: 1.

יורם מרציאנו: הוועדה מציינת את חשיבות החלטת הממשלה מס' 2717 מתאריך 12.4.1992, לפיה נמל אילת מהווה נכס לאומי אסטרטגי ומפעל חיוני לעיר אילת וקיים אינטרס לאומי בשמירת כשירותו והיקף סחר החוץ העובר דרכו.

יורם מרציאנו: 2.

יורם מרציאנו: הוועדה מציינת בחיוב את היענות חברת "צים" לדחות עד 1.7.2007 את ההחלטה לבטל את קו המכולות שלה לנמל אילת והעברתו לנמל ג'יבוטי באפריקה.

יורם מרציאנו: 3.

יורם מרציאנו: הוועדה תובעת ממשרד התחבורה לבחון את משמעות החלטת חברת "צים" ולהעביר אליה בכתב עד 10.3.2007, את הצעדים שבכוונת המשרד לנקוט על מנת שלא לגרום לפגיעה קשה בנמל אילת ובעובדיו, מה שיביא לפגיעה ומכה קשה לנמל אילת, לעובדיו ולתושבי אילת.

יורם מרציאנו: 4.

יורם מרציאנו: הוועדה ממליצה כי המשרד יבחן דרכים לפתח ולקדם את נמל אילת, ובין היתר את משמעות מניית הזהב של המדינה בחברה, לשם הבטחת הפעילות המלאה בנמל.

יורם מרציאנו: את המשך התמריצים לנמל המרוחק ממרכז הארץ לשם שינוע יבשתי של הסחורות.

יורם מרציאנו: יצוין כי לוועדה נמסר שבשנת 2005 הועברו תמריצים בסך של 4.5 מיליון שקל לשם הובלת הסחורות.

יורם מרציאנו: 5.

יורם מרציאנו: הוועדה מבקשת כי שר התחבורה יבחן את האפשרות לקדם את עבודת הפיתוח של מסילת הרכבת לאילת.

יורם מרציאנו: 6.

יורם מרציאנו: אני מודיע שאנחנו נזמן את שר התחבורה לדיון תוך חודש ימים, בתאום עם יושב ראש ועדת הכלכלה, ואני בהחלט חושב שאולי נצטרך לזמן את שר התשתיות.

יורם מרציאנו: אני מודה לכם ואני מבקש לקבל את דברי הסיכום שלי.

יורם מרציאנו: מי בעד?

יורם מרציאנו: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הועדה אישרה את הצעת הסיכום של חבר הכנסת היו”ר יורם מרציאנו.