ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 198, 2007-02-20 12:30

משה כחלון: צהריים טובים.

משה כחלון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

משה כחלון: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 6), התשס"ו-2006).

משה כחלון: זה למעשה הוספת תיקונים להצעת חוק תיקון פקודת סימני מסחר.

משה כחלון: נציג משרד התמ"ת, בבקשה.

הווארד פולינר: מטרת דיני סימני מסחר היא להגן על מותג של חברה או של מישהו שעוסק בטובין או בשירותים.

הווארד פולינר: בארץ אם רוצים לקבל הגנה על סימן מסחר צריך להגיש בקשה למשרד לסימני מסחר.

הווארד פולינר: אם הסימן התקבל בלשכת סימני המסחר זה הסימן ביחס לטובין שלגביהם נרשם הסימן.

הווארד פולינר: זאת אומרת שאם יש לי סימן להרבה סוגים של טובין, ואני רוצה להגן עליו, אני צריך להגיש בקשות נפרדות בקשר לכל הסוגים.

הווארד פולינר: היום יש 45 סוגים שונים של טובין, ואני מגיש את הבקשה ביחס לכל סוג.

הווארד פולינר: אני מגיש את הבקשה ביחס לכל סוג.

הווארד פולינר: זה המצב בישראל, ואם אני רוצה הגנה בחו"ל אני צריך להגיש בקשות לחו"ל, בכל מדינה בנפרד, לפי החוקים שלהם.

הווארד פולינר: מדינת ישראל רוצה להצטרף לפרוטוקול מדריד, וזה מנגנון כדי להגיש את הבקשה הישראלית למדינות אחרות בכל העולם באמצעות בקשה אחת.

הווארד פולינר: התיקון היום בא כדי לאפשר למדינת ישראל לעמוד בדרישות של האמנה הזאת ולאפשר לציבור הישראלי להגיש את הבקשות שלהם באמצעות האמנה הזאת וגם לאפשר לזרים להגיש את הבקשות שלהם לרישום סימני מסחר בישראל גם באמצעות האמנה הזאת.

שירלי אבנר: אני אקריא את הנוסח.

שירלי אבנר: מטרת הסעיפים הראשונים היא בעיקר לבטל את דרישת הכתב במובן הטכני, כלומר לאפשר הגשת מסמכים באופן אלקטרוני.

שירלי אבנר: היום האפשרות היחידה היא להגיש מסמך באופן פיסי.

שירלי אבנר: על כך ארבעת הסעיפים הראשונים מדברים.

שירלי אבנר: תיקון סעיף 17 1.

שירלי אבנר: בפקודת סימני מסחר [נוסח חדש], התשל"ב-1972 (להלן – הפקודה), בסעיף 17, המילה "בכתב" תימחק.

שירלי אבנר: תיקון סעיף 22 2.

שירלי אבנר: בסעיף 22(א) לפקודה, במקום "הודעה בכתב בטופס שנקבע" יבוא "הודעה בדרך שנקבעה".

שירלי אבנר: תיקון סעיף 24 3.

שירלי אבנר: בסעיף 24(ב) לפקודה, המילה "בכתב" – תימחק.

שירלי אבנר: תיקון סעיף 42 4.

שירלי אבנר: בסעיף 42(ב) לפקודה, במקום "כתב חתום בידו, ובו", יבוא "הודעה חתומה בידו, ובה" ובמקום "כתב כאמור" יבוא "הודעה כאמור".

משה כחלון: יש הערות ל-1 עד 4?

משה כחלון: רק נסביר את זה שוב.

משה כחלון: עד היום שלחו מסמכים בניירות.

משה כחלון: אתם רוצים לאפשר הגשה גם באמצעות דואר אלקטרוני.

שירלי אבנר: עמדת משרד המשפטים בדוח מסחר אלקטרוני אומרת שבמקום שבו מופיע "בכתב" הכוונה היא למסמך פיסי ולא אלקטרוני.

שירלי אבנר: לכן ביטלנו את המונח "בכתב" והשתמשנו במונחים עדינים יותר.

משה כחלון: סעיפים 1-4 אושרו.

שירלי אבנר: סעיף 5 הוא החלפת סעיף 71.

שירלי אבנר: זה החלפת הסעיף שמסמיך היום את שר המשפטים להתקין תקנות.

שירלי אבנר: בתיקון הזה נדרשים שני דברים עיקריים: ראשית, הסדרת נושא הגשת המסמכים האלקטרוניים כך שזה יוגדר בתקנות; שנית, להסמיך את שר המשפטים להתקין תקנות בעניין.

שירלי אבנר: היום הסמכות נתונה לרשם הפטנטים, וזה קצת בעייתי אם מתייחסים לעיקרון הכללי של התקנת תקנות שעניינן אגרות.

משה כחלון: האם את חושבת שלו היינו מקיימים את הדיון הזה בעוד שבוע-שבועיים היו מגיעים לכאן אנשים נוספים.

שירלי אבנר: לא, מפני שאנחנו - - - פי שלושה מהזמן המקובל.

משה כחלון: והיו הערות לזה?

שירלי אבנר: לא היו הערות בכלל.

שירלי אבנר: התיקון הזה הוא המשך לתיקון שנעשה ב-2003, וגם אז היינו רק אנחנו, לא בא אף אחד מהציבור.

משה כחלון: מהציבור נמצא כאן ארנן.

ארנן גבריאלי: אני מייצג את ועדת הקניין הרוחני בלשכת עורכי הדין ורציתי לומר שאין לנו הערות לחוק.

ארנן גבריאלי: אנחנו תומכים בתיקונים האלה.

משה כחלון: יפה.

שירלי אבנר: אני מבינה את זה בהחלט, גם לנו זה היה מוזר בפעם הראשונה שהגענו עם התיקון ב-2003 לראות שאף אחד לא מתעניין בזה, במיוחד לאור החשיבות שאנחנו רואים בזה.

שירלי אבנר: המשך הקראה: החלפת סעיף 71 5.

שירלי אבנר: במקום סעיף 71 לפקודה יבוא: 71 (א) השר ממונה על ביצוע פקודה זו, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועה, לרבות בעניינים אלה: (1) אופן העריכה וההעברה של מסמכים לפי פקודה זו, ורשאי השר לקבוע הוראות לעניין עריכה והעברה של מסמכים אלקטרוניים ולעניין השימוש בחתימה אלקטרונית מאובטחת או בחתימה אלקטרונית מאושרת ביחס אליהם; בפסקה זו – "מסמכים אלקטרוניים" – מסמכים לפי פקודה זו שהם מסרים אלקטרוניים הניתנים לשמירה אלקטרונית ולהפקה כפלט; "מסר אלקטרוני", "חתימה אלקטרונית מאובטחת", "חתימה אלקטרונית מאושרת" – כהגדרתם בחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001; "פלט" – כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995; (2) אגרות בעד בקשות, הודעות, פעולות ושירותים לפי פקודה זו; (3) סדרי דין לערעורים, להתנגדויות, לבקשות ולהעברות לבית המשפט העליון לפי פקודה זו; (4) כל עניין הנוגע לביצוע פרק ח'1, ובלבד שבכל עניין שיש לגביו הוראות בפרוטוקול או בתקנות מדריד כהגדרתם בפרק האמור, יותקנו התקנות לפי הפרוטוקול ותקנות מדריד; (5) אופן שמירת מסמכים שהוגשו לרשם לפי פקודה זו, לרבות באמצעים אלקטרוניים; (6) עיון בפנקס וכן הפקה והפצה של עותקים מאושרים מהרישומים בפנקס לרבות באמצעות מסמכים אלקטרוניים כהגדרתם בפסקה (1).

שירלי אבנר: (ב) תקנות לפי סעיף קטן (א)(2) יותקנו באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

שירלי אבנר: "

משה כחלון: פה נכתוב "ועדת כלכלה" כי בכל זאת אנחנו מחוקקים את החוק.

משה כחלון: יש הערות ל-5? אין הערות.

משה כחלון: הסעיף מאושר עם התיקון שציינתי: במקום "ועדת חוקה" יבוא "ועדת כלכלה של הכנסת".

שירלי אבנר: סעיף 6 הוא המשך של התיקון בסעיף 5 כי בו ניתנה הסמכות לשר להתקין תקנות בנוגע לעבירות.

שירלי אבנר: סעיף 72(2) מקנה את הסמכות לרשם הפטנטים, סימני המסחר.

שירלי אבנר: זה מה שמשלים את הסעיף הקודם.

משה כחלון: אנחנו מאשרים גם את סעיף 6.

שירלי אבנר: בסעיף 7 נקטנו דרך של תיקון לתיקון לפקודת סימני המסחר, תיקון מספר 5 שזה התיקון שעבר ב-2003 וציינתי קודם בנוגע לסעיפים הנדרשים לצורך הצטרפות לפרוטוקול מדריד.

שירלי אבנר: מאחר שהתיקון טרם נכנס לתוקף זאת הטכניקה שבה בחרנו.

שירלי אבנר: עיקר התיקונים בסעיף הזה זה הסדרת האפשרות לחלק בקשה שהוגשה לרשם סימני המסחר.

שירלי אבנר: לאחר שתהיה אפשרות שהתיקון ייכנס לתוקף, להגיש בקשה אחת לגבי מספר סוגים של טובין ופיצול של בקשה למשל במקרה שבו הרשם הביע הסתייגות לגבי רישום של חלק מהטובין שמופיעים בבקשה, אבל לא רוצים לעכב את ההמשך.

שירלי אבנר: במקרה כזה אפשר לפצל את הבקשה להמשיך עם החלק שאין לגביו בעיה ולהידיין מול הרשם אם יש צדדים שנוגעים בדבר לגבי החלק השני.

אתי בנדלר: את יכולה להדגים באלו מקרים מגישים בקשה משותפת, ומתי את יכולה לבקש לפצל את הבקשה הזאת?

נורית מעוז: לדוגמה, סימן מסחר של בזק, החברה הישראלית לתקשורת, שהיא רשמה אותו גם בסוג 9 לגבי מוצרים וציוד והתקנים בתחום התקשורת וגם בסוג 38 לגבי שירותי תקשורת- -

משה כחלון: זה הפיצול?

נורית מעוז: זה המצב הנוכחי.

נורית מעוז: בסוג 35 לגבי אספקת שירותי פרסום וכיוצא בזה.

נורית מעוז: בעתיד יוכלו לעשות את זה במסגרת בקשה אחת, אבל נניח שהם הגישו בקשה אחת יחידה.

נורית מעוז: נניח שתוך כדי בדיקה של כשרות הסימן לרישום, על-פי הוראות הפקודה, אנחנו מגלים שלעניין שירותי הפרסום שהם מבקשים יש תחרות – מישהו שביקש לרשום סימן דומה – ולכן אי-אפשר להשלים את רישום הסימן, וחבל לעכב את רישום הדברים החופשיים, אנחנו יכולים להציע לפצל את הבקשה הזאת.

נורית מעוז: סוגים שלגביהם אין בעיה אפשר להשאיר אותם במסגרת בקשה אחת ונמשיך את הרישום, ובסוג שלגביו יש בעיה – ליצור בקשה נפרדת לפצל ולגביו נמשיך בהליך נפרד.

שירלי אבנר: הדבר הזה מוסדר בפרוטוקול מדריד בסעיף 9 ובתקנות 23 ו-27.

שירלי אבנר: אנחנו נגיע לזה מאוחר יותר כי ביקשנו תיקון קטן בתיקון הזה.

שירלי אבנר: תיקון חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 5) 7.

שירלי אבנר: בחוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 5), התשס"ג-2003 – אחרי סעיף 4 יבוא: הוספת סעיפים 17א ו-17ב 4א.

שירלי אבנר: אחרי סעיף 17 לפקודה יבוא: חלוקת הבקשה 17א.

שירלי אבנר: (א) מי שהגיש לרשם בקשה כאמור בסעיף 17(א) לגבי כמה סוגים של טובין, רשאי, כל עוד לא נרשם סימן המסחר נושא הבקשה לפי סעיף 26, לבקש מהרשם שהבקשה תחולק לבקשות אחדות, לפי סוגי הטובין, בדרך שנקבעה (בסעיף זה, בקשה לחלוקה); החליט הרשם על חלוקה כאמור, יהיה תאריכה של כל אחת מהבקשות שהופרדו כתאריך שבו הוגשה הבקשה המקורית.

שירלי אבנר: (ב) הוגשה בקשה לחלוקה לאחר פרסום וקיבול הבקשה המקורית לפי סעיף 23, יראו כל התנגדות שהוגשה לפי סעיף 24 לרישום סימן המסחר נושא הבקשה המקורית, כאילו הוגשה לגבי כל אחת מהבקשות שהופרדו, ככל שההתנגדות נוגעת אליה.

אתי בנדלר: יש לי שאלה לגבי 17(א) בעניין סמכות הרשם.

אתי בנדלר: אם הגישו בקשה לרישום של מספר סוגים, והוא החליט שהוא רוצה לפצל, מדוע צריכים החלטה של הרשם בעניין הזה?

אתי בנדלר: מדוע זה לא נתון לשיקול דעתו?

אתי בנדלר: הרי מלכתחילה הוא יכול היה להגיש מספר בקשות או בקשה מאוחדת לגבי מספר סוגים של טובין.

שירלי אבנר: מתן הסמכות לרשם יכולה להסדיר גם מקרים שבהם לא ראוי ולא סביר לעשות את זה מבחינת ההליכים והיעילות שבהם.

שירלי אבנר: גם כך היה לו מעין שיקול דעת.

שירלי אבנר: היה לנו חשוב להמחיש שבמקרים המתאימים, שהם מאוד נדירים, יכול להיות שלא יהיה מקום לפצל את הבקשה לבקשות שונות – בגלל סרבול או דברים אחרים.

שירלי אבנר: נכון שהיום אפשר להגיש את זה לגבי כל סוג בנפרד, ואנחנו לא אומרים לו בהכרח שכשאנחנו מעבירים את התיקון הזה והחוק נכנס לתוקף הוא יגיש רק בקשה אחת לגבי מספר סוגים או שהוא לא יכול להגיש את זה בכלל, וזה יהיה רק לגבי סוג אחד – זאת לא הכוונה.

שירלי אבנר: זה מבחינת ההליך שמתנהל בפני הרשם.

אתי בנדלר: גם לפי הפרוטוקול יש שיקול דעת לרשמים במדינות השונות?

נורית מעוז: הפרוטוקול לא עוסק במה שקורה במדינות השונות; הפרוטוקול הוא מנגנון מנהלי להגשת בקשות בינלאומיות.

נורית מעוז: אחר-כך הבקשות נידונות.

נורית מעוז: הבקשות מעצם אופיין בפרוטוקול הן רב סוגיות.

נורית מעוז: היוזמה לחלוקה היא של המבקש, הרשם רק נותן לזה גושפנקה.

אתי בנדלר: אבל הרשם צריך להחליט על כך.

ארנן גבריאלי: ברוב הארצות המפותחות גם היום אפשר להגיש בקשה אחת לגבי חמישה או עשרה סוגים.

ארנן גבריאלי: כל הסחורות והשירותים מחולקים לסוגים, לפי האמנה הבינלאומית.

ארנן גבריאלי: אנחנו מפגרים בכך שאם בסימן מסחר אנחנו רוצים יותר ביותר מסוג אחד, צריך להגיש בקשה לכל סוג בנפרד.

ארנן גבריאלי: בעיקר נהנה מזה האוצר כי אז משלמים אגרה לכל בקשה נוספת.

ארנן גבריאלי: אחד התיקונים החשובים בחוק החדש הוא שאפשר יהיה גם אצלנו להגיש סוף-סוף multi-plus application - -

אתי בנדלר: זה כבר לפי התיקון מ-2003.

ארנן גבריאלי: כשאני אגישmulti-plus application .

ארנן גבריאלי: יש לפני הרשם בקשה מסוימת.

ארנן גבריאלי: אם אני רוצה להוציא משם סוג מסוים, זאת החלטה של הרשם שלא יהיה בלגן.

ארנן גבריאלי: זה מטעמים של יעילות ומנהל תקין.

משה כחלון: נמשיך ל-17ב.

שירלי אבנר: איחוד בקשות 17 ב.

שירלי אבנר: (א) מי שהגיש לרשם כמה בקשות כאמור בסעיף 17(א) לרישום של אותו סימן מסחר רשאי, כל עוד לא פורסם קיבול הבקשות לפי סעיף 23, לבקש מהרשם לאחד את הבקשות הנפרדות לבקשה אחת בדרך שנקבעה (בסעיף זה בקשה לאיחוד).

שירלי אבנר: (ב) הוגשה בקשה לאיחוד, רשאי הרשם לאחד את הבקשות הנפרדות לבקשה אחת, אם שוכנע כי התקיימו שניים אלה: (1) הבקשות הנפרדות הוגשו באותו מועד; (2) הטוען לבעלות על סימן המסחר נושא הבקשות הנפרדות הוא, בעת הגשת הבקשה לאיחוד, אותו אדם;

משה כחלון: אני מבין שאין הערות.

משה כחלון: סעיף 17א רבתי מאושר, 17ב רבתי מאושר.

שירלי אבנר: (2) אחרי סעיף 13 יבוא: הוספת סעיף 36א 13א.

שירלי אבנר: אחרי סעיף 36 לפקודה יבוא: איחוד כמה רישומים 36א.

שירלי אבנר: (א) הבעל הרשום של כמה רישומים של אותו סימן מסחר רשאי של אותו סימן מסחר לבקש מהרשם לאחד את הרישומים כאמור לרישום אחד, בדרך שנקבעה (בסעיף זה – בקשה לאיחוד רישומים).

משה כחלון: זאת הדוגמה שנתתם לנו קודם?

נורית מעוז: ההבדל הוא שקודם דיברנו על בקשות לרישום סימן מסחר, פה אנחנו מדברים על מצב שכבר יש סימן מסחר רשום.

משה כחלון: עד עכשיו כל סימן מסחר היה על דף נפרד, ועכשיו אתם רוצים לאחד- -

נורית מעוז: בסעיף הזה מדובר על מצב שרשמתי 10 סימנים נפרדים, וכדי שלא אצטרך לנהל סימן אחד אני יכולה לבקש לאחד את הסימנים הרשומים כבר.

שירלי אבנר: זה סימן מסחר רשום, אלה סוגים שונים.

שירלי אבנר: כדי לנהל אותם בעתיד, יותר נוח שזה יהיה מקשה אחת וברישום אחד.

משה כחלון: ברור.

משה כחלון: על אותו עיקרון.

שירלי אבנר: המשך הקראה: (ב) הוגשה בקשה לאיחוד רישומים, רשאי הרשם לאחד את הרישומים הנפרדים לרישום אחד, אם שוכנע שהבקשות לכל אחד מהרישומים כאמור הוגשו באותו מועד.

משה כחלון: מה זאת אומרת "באותו מועד"?

משה כחלון: הוא חייב לשלוח אותם יחד?

נורית מעוז: שזה הוגש באותו תאריך.

נורית מעוז: כי ברגע שאתה מגיש בקשה לרישום אתה בעצם אומר שאתה רוצה הגנה ובלעדיות על שימוש בסימן הזה מתאריך הגשת הבקשה.

משה כחלון: אבל אם הגשתי על שני סימנים בהפרש של שבוע ביניהם?

נורית מעוז: אותו סימן בסוגים שונים של סחורות אתה לא יכול לאחד, חייב להיות אותו תאריך כי אתה תובע זכות שימוש בלעדית מתאריך מסוים.

משה כחלון: ברור.

שירלי אבנר: המשך הקראה: (ג) החליט הרשם על איחוד רישומים לפי סעיף זה, ירשום את דבר האיחוד בפנקס ויציין בו כל פרט כאמור בסעיף 4 שנרשם לגבי כל אחד מהרישומים שאוחדו.

משה כחלון: זה פנקס סימני המסחר?

נורית מעוז: כן.

משה כחלון: יש הערות לסעיף הזה?

משה כחלון: אין.

משה כחלון: סעיף 36א מאושר.

שירלי אבנר: ביטול סעיף 37.

שירלי אבנר: כאן אנחנו מבטלים סעיף שמקנה לבעל הרשום של סימן מסחר אפשרות לשנות את הרישום באופן גורף; זה משהו שלא מקובל במדינות אחרות.

שירלי אבנר: סעיף 36 מאפשר להגיש בקשה לגבי מסחר, שינוי בשם וכיוצא בזה; והוא יוצר את האיזון הראוי, לדעתנו.

משה כחלון: עד עכשיו: "הבעל הרשום של סימן מסחר רשאי לבקש מהרשם בדרך שנקבעה בשוק להוסיף על סימן המסחר או לשנותו באופן שלא תהיה פגיעה ממשית בזהותו".

משה כחלון: מה מפריע בסעיף הזה?

משה כחלון: למה צריך לבטל אותו?

נורית מעוז: צריך לבטל אותו כדי ליצור התאמה עם פרוטוקול מדריד ששם אי-אפשר לשנות סימנים בכלל.

משה כחלון: לנצח?

נורית מעוז: לא, אתה יכול להגיש בקשה חדשה לרישום סימן חדש.

נורית מעוז: למשל, חברת עלית עיצבה את הפרה המפורסמת שלה לפני 30 שנה- -

משה כחלון: אותה פרה לא השתנתה.

נורית מעוז: השתנתה.

נורית מעוז: במהלך השנים היא שינתה את העיצוב למודרני יותר.

נורית מעוז: לפי המצב הנוכחי, היא יכולה להגיש בקשה לשנות את הסימן עם אותו תאריך הגנה מלפני 30-40 שנה.

נורית מעוז: עכשיו אנחנו אומרים שזה לא יקרה שוב, צריך להגיש בקשה חדשה.

משה כחלון: סעיף 37 בוטל, סעיף 13ב מאושר.

שירלי אבנר: לפסקה (3) אני אקדים כמה מילים.

שירלי אבנר: כשהתיקון הזה ייכנס לתוקף אפשר יהיה להגיש בקשה אחת לגבי מספר סוגים.

שירלי אבנר: התיקון כאן בא לטפל במקרים שבהם יש מספר סוגים, ואני החלטתי להעביר אותם למישהו בתמורה או שלא בתמורה – השאלה מה קורה.

שירלי אבנר: הרי הגשתי בקשה אחת, רשמתי רישום אחד, אבל בכל זאת ביקשתי להעביר את זה לגבי חלק מהסוגים.

שירלי אבנר: פסקה (2) – א1 – מאפשרת לחלק את הרישום כך שלגבי חלק ממנו אני אמשיך להיות הבעלים של סימן המסחר, ואותו אדם שהעברתי לו את סימן המסחר על החלק האחר יהיה זה שיירשם בתור הבעל הרשום של סימן המסחר.

שירלי אבנר: הקראה: (3) במקום סעיף 17 יבוא: תיקון סעיף 48 17.

שירלי אבנר: בסעיף 48 לפקודה – בסעיף קטן (א), אחרי "מכוח הדין" יבוא "לגבי כל הטובין או סוגי הטובין שלגביהם הוא רשום או חלקם"; אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) הועברה הבעלות כאמור בסעיף קטן (א) לגבי חלק מן הטובין או סוגי הטובין שלגביהם רשום אותו סימן מסחר, יחלק הרשם את רישום סימן המסחר לרישומים נפרדים, בדרך שנקבעה."; (3) בסעיף קטן (ב), במקום "סעיף קטן (א)" יבוא "סעיפים קטנים (א) ו-(א1)";

אתי בנדלר: דהיינו, "לעניין סעיפים קטנים (א) ו-(א1) דין סימן מסחר של בקשה לרשומות תלויה ועומדת כדין סימן מסחר רשום?

שירלי אבנר: כן.

אתי בנדלר: כמה זמן בדרך כלל אורך התיקון בין הגשת הבקשה לבין הרישום של סימן המסחר?

משה כחלון: כמה זמן הוא נשאר תלוי?

נורית מעוז: כשנה, לצערנו.

אתי בנדלר: ובאותה תקופה הוא מקבל הגנה מושלמת- -

משה כחלון: יש לו מעמד של רשום.

אתי בנדלר: לא.

נורית מעוז: כשהוא נרשם הוא מקבל הגנה רטרואקטיבית.

הווארד פולינר: יש סימנים לא רשומים שמקבלים הגנה מכוח חוק עוולות מסחריות.

הווארד פולינר: שם צריכים להוכיח מוניטין לפני שאתה יכול - - -

משה כחלון: אם אני הגשתי בקשה, אני זוכה להגנה מרגע הבקשה?

אתי בנדלר: אם זה יירשם בסופו של דבר.

משה כחלון: ואם זה לא יירשם?

אתי בנדלר: אז לא.

ארנן גבריאלי: אתה קודם לכל מי שיבוא אחריך, אבל אם מישהו מתחיל מחר להשתמש ועדיין אין לך תעודת רישום אתה לא יכול להגיש נגדו תביעה על הפרת סימן מסחר - -

משה כחלון: אז איזו הגנה אתה נותן לי?

ארנן גבריאלי: למעשה, תביעה לבית-משפט אתה יכול לעשות רק כשיש לך תעודה- -

משה כחלון: אני אוהב לעשות את הדברים פשוטים: אני עיצבתי את הטלפון ורשמתי אותו על שמי.

משה כחלון: למעשה, הוא לא שלי, רק שבוע קודם סיפרה לי מישהי שהיא עיצבה את זה.

משה כחלון: אני רשמתי אותו לפניה, ואתם אומרים שהבקשה בטיפול, וזה ייקח שנה.

משה כחלון: מה קורה אתה במשך השנה הזאת, היא יכולה לייצר אותו?

ארנן גבריאלי: היא תוכל לייצר אותו, אלא אם אתה כבר יכול לתבוע אותה, לפי חוק עוולות מסחריות, כמו שאמר הווארד.

ארנן גבריאלי: כלומר, אם כבר יש לך מוניטין בסימן שלך תוכל לתבוע אותה לפי חוק עוולות מסחריות להפרת סימן מסחר; לא תוכל לתבוע אותה עד שלא תהיה לך תעודה בידיים.

משה כחלון: אז אני צריך להוכיח שזאת עוולה מסחרית.

ארנן גבריאלי: זאת הגנה מוגבלת, זאת רק הגנה לגבי התאריך – כל הקודם זוכה.

ארנן גבריאלי: לא מעבר לכך.

אתי בנדלר: לגבי זה אני, כמובן, אוכל להגיש התנגדות.

משה כחלון: בוודאי.

משה כחלון: לכן יש שנה.

נורית מעוז: שנה זה לא דבר מקודש, זה בגלל ריבוי בקשות ומיעוט כוח אדם.

נורית מעוז: אנחנו כבר היינו בחצי שנה של פיגור.

נורית מעוז: כ-900 בקשות חדשות מוגשות כל חודש, וכ-70% מהן מחברות זרות.

הווארד פולינר: בסימני מסחר לעומת תחומים אחרים לפעמים יש רישום מהיר; זאת אומרת, לא כל הקודם זוכה, יכול להיות ששניים יכולים ליהנות מסימנים דומים.

הווארד פולינר: אולי זה מייצר קצת בלבול בקרב הצרכנים, אבל אם המצב מצדיק את זה שניים יכולים להשתמש בסימנים די דומים, במיוחד כשמדובר על סוגים שונים רואים את זה לעיתים קרובות.

הווארד פולינר: למשל, "טבע" לגבי פרמצבטיקה ו"טבע" לגבי סנדלים.

הווארד פולינר: זה לא בהכרח מונופול.

שירלי אבנר: המשך הקראה: (4) בסעיף 19 – (א) אחרי סעיף 56ד לפקודה, המובא בו יבוא: "תיקון טעות 56ד1.

שירלי אבנר: תיקון טעות בבקשה בין-לאומית שאינה מייעדת את ישראל או בבקשת בבקשה הרחבה שאינה מייעדת את ישראל יהיה לפי תקנות מדריד, ולא יחולו בין-לאומית או לעניין זה הוראות סעיף 20."; בבקשת הרחבה

משה כחלון: אני מבקש הסבר לסעיף 56ד1.

משה כחלון: מה זה "מייעדת את ישראל"?

שירלי אבנר: בקשה שמייעדת את ישראל זאת בקשה דרך WIPO.

שירלי אבנר: זאת אותה בקשה בינלאומית שבה ישראל מופיעה כאחת ממדינות היעד ברישום סימן המסחר.

שירלי אבנר: היום עדיין לא הצטרפנו לפרוטוקול מדריד, ומי שרוצה לרשום סימן מסחר בארץ צריך להגיש בקשה נפרדת למדינת ישראל ולא להשתמש בכלי שנותן פרוטוקול מדריד.

משה כחלון: איפה נרשמים, בז'נבה?

שירלי אבנר: זה קצת יותר מורכב.

שירלי אבנר: לפי פרוטוקול מדריד, כדי להשתמש במנגנון הזה אתה צריך שיהיו לך שורשים.

שירלי אבנר: אתה לא יכול לבוא ל-WIPO בלי שיהיה לך בסיס לבנות את הבקשה שלך.

שירלי אבנר: הבסיס שלך הוא אחד מן השניים: או בקשה לרישום סימן מסחר או סימן מסחר שכבר רשום לך במדינה חברה; יש כמובן תנאים נוספים כמו תושב או אם מדובר בחברה שמרכז העסקים שלה הוא באותה מדינה שעליה אנחנו מבקשים להסתמך.

שירלי אבנר: אבל אם יש אחד התנאים האלה מגישים בקשה בינלאומית ב- WIPO לרישום סימן המסחר.

נורית מעוז: לא באים ל- WIPO, אלא הולכים למשרד המקומי.

נורית מעוז: המנגנון הזה דו-סיטרי: אם ישראלי רוצה לרשום במדינות זרות הוא ייגש אלינו, יסתמך על בקשה שהוא רשם כבר בישראל ויגיד שהוא רוצה לרשום את זה במדינה אחרת – ארצות-הברית, צרפת או אנגליה וכדומה; אנחנו נעביר את זה לז'נבה, והם יפיצו את זה הלאה- -

משה כחלון: הוא מציין את המדינות או שאם למשל תורכיה לא מעניינת אותו אז הוא לא רושם?

נורית מעוז: כן.

נורית מעוז: 90 מדינות בקירוב חברות כבר באמנה, והוא צריך לסמן- -

משה כחלון: אבל אותי מעניינות 10 מדינות.

נורית מעוז: אז הוא מסמן.

נורית מעוז: זה עניין כספי – כל מדינה והאגרות שהיא דורשת.

נורית מעוז: כיוון אחר הוא למשל אזרח אמריקני שמחליט שישראל היא אחת המדינות שמעניינות אותו, והוא מסמן אותה בטופס שלו, ואנחנו נקבל בקשה דרך WIPO לרשום אותו.

משה כחלון: זאת הכוונה במושג "מייעדת את ישראל".

ארנן גבריאלי: בקשה שאינה מייעדת את ישראל הכוונה היא לבקשה ישראלית, אז למה לא אומרים את זה?

משה כחלון: היא לא חייבת להיות ישראלית.

נורית מעוז: בקשה בינלאומית שאינה מייעדת את ישראל היא בקשה לרישום סימן בינלאומי שיוצאת מישראל אל העולם.

ארנן גבריאלי: אז למה על דרך השלילה, למה לא להגיד שזאת בקשה שמקורה בישראל?

משה כחלון: אבל אם מישהו באנגליה לא מעוניין בישראל, והוא לא מסמן את ישראל בטופס- -

שירלי אבנר: זה, כמובן, לא חל על זה; זה יחול על בקשה שיוצאת מכאן.

שירלי אבנר: אנחנו לא מחוקקים לגבי מה שחל באנגליה ולא מגיע אלינו.

ארנן גבריאלי: כאן הכוונה היא לבקשה ישראלית, אני לא מבין למה לא אומרים את זה.

שירלי אבנר: מפני שאלה המונחים שבחרו בהם- -

ארנן גבריאלי: אבל עם כל הכבוד זה עקום.

ארנן גבריאלי: לכן כבוד היושב ראש לא הבין בהתחלה על מה מדובר.

ארנן גבריאלי: למה לא להגיד "בקשה ישראלית" במקום "בקשה שאינה מייעדת את ישראל"?

ארנן גבריאלי: הכוונה היא לבקשה שהתחילה פה והופכת לבקשה בינלאומית.

נורית מעוז: נכון.

ארנן גבריאלי: אז למה להגיד את זה על דרך השלילה, אני לא מבין.

שירלי אבנר: אנחנו לא יכולים לתקן את זה מכיוון שאלה מונחים שכבר מופיעים.

שירלי אבנר: אם אנחנו מתקנים את זה כאן אנחנו צריכים לתקן את זה בכל מקום שבו זה מופיע.

משה כחלון: איפה?

שירלי אבנר: בתיקון מס' 5.

שירלי אבנר: יש הבחנה בין "בקשה בינלאומית" לבין "בקשה בינלאומית שאינה מייעדת את ישראל".

שירלי אבנר: הראשונה יכולה להגיע אלינו- -

ארנן גבריאלי: - - -

משה כחלון: נחיה עם זה.

שירלי אבנר: שלחנו אתמול לוועדה תיקון לפסקה (1) בסעיף 56ה לפקודה: (ב) בסעיף 56ה לפקודה, המובא בו – (1) אחרי פסקה (1) יבוא: (1א) לעניין סעיפים 17א ו-17ב, חלוקת בקשה או איחוד בקשות יהיו לפי הוראות סעיף 9 לפרוטוקול ולפי תקנות מדריד; כפי שציינתי, סעיף (9) ותקנה 23 הן התקנות שמסדירות את הגשת הבקשות האלה – האפשרות לחלק בקשה או לאחד בין בקשות.

שירלי אבנר: (2) אחרי פסקה (1) יבוא: (1ב) לעניין סעיף 20, תיקון טעות בבקשה המייעדת את ישראל או בנוגע אליה יהיה לפי תקנות מדריד;"; (ג) בסעיף 56י לפקודה, המובא בו - -

אתי בנדלר: ביקשתם לסמן את הפסקאות המופיעות (2) ו-(3) ולהוסיף פסקה (1) לפניהן.

שירלי אבנר: נכון.

שירלי אבנר: אם כך, מוסיפים פסקה (1): "ייקבע לעניין סעיף 36א, איחוד כמה רישומים של אותו סימן מסחר יהיה לפי הוראות סעיף 9 לפרוטוקול ולפי תקנות מדריד".

שירלי אבנר: במקרה הזה תקנה 27 מסדירה את זה לתקנות סימנים מסחריים.

שירלי אבנר: (2) במקום "סעיפים 33, 36 ו-37" יבוא "סעיף 33"; (3) בפסקה (3)(א) – (א) אחרי "סעיפים" יבוא "36" (ב) במקום פסקה (1) יבוא: (1) בקשה לשינוי ברישום לפי סעיף 36(א) (1א) בקשה לרישום מכוח העברה או מכוח הדין לפי סעיף 49(א);"

משה כחלון: פסקאות 3, 4 מאושרות.

משה כחלון: אנחנו נניח את זה קצת באיחור- -

לאה ורון: לא פחות מחודש ימים מהיום בשל עומס הנושאים שיש על שולחן ועדת הכלכלה ועל שולחנה של היועצת המשפטית של הוועדה.

משה כחלון: אבל לפני תום המושב הזה, נכון?

אתי בנדלר: חד-משמעית.

לאה ורון: לפני יציאת הכנסת לפגרה.

משה כחלון: תודה רבה, הדיון נעול.