ועדת הכנסת, כנסת 17, פרוטוקול מספר 92, 2007-02-20 09:30

רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני פותחת ישיבה של ועדת הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הראשון הוא ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר-היום.

רוחמה אברהם-בלילא: על סדר-היום שני ערעורים, ערעורו של חבר הכנסת יעקב כהן בנושא "זיהום מבתי הזיקוק בחיפה" וערעורו של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב "זיהום האוויר על-ידי בתי הזיקוק בחיפה".

רוחמה אברהם-בלילא: אינני רואה שמישהו מחברי הכנסת אשר ערער נמצא, ולפיכך אנחנו עוברים לנושא הבא.

רוחמה אברהם-בלילא: 2.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק הכנסת (תיקון – צמצום מספר החברים בוועדות הכנסת הקבועות), התשס"ז- 2006, פ/1870 – הצעת חה"כ גדעון סער וקבוצת ח"כים – הכנה לקריאה ראשונה, רביזיה

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הבא הוא הרביזיה על הצבעה שהיתה בשבוע שעבר בנושא הצעת חוק הכנסת (תיקון – צמצום מספר החברים בוועדות הכנסת הקבועות), התשס"ז- 2006, פ/1870 – הצעת חה"כ גדעון סער וקבוצת ח"כים.

רוחמה אברהם-בלילא: בשבוע שעבר היה לנו דיון בנושא הזה, וחברי הכנסת זהבה גלאון ואחמד טיבי ביקשו רביזיה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת לעבור להצבעה על הרביזיה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד הרביזיה?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

נסים זאב: אנחנו נגד החוק בכלל.

נסים זאב: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 12 נמנעים – אין

רוחמה אברהם-בלילא: בעד 5, נגד 12, לא היו נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת שהרביזיה לא התקבלה, והצעת החוק תפורסם לקריאה ראשונה.

רוחמה אברהם-בלילא: בשבוע שעבר אמרתי במהלך הדיון, ואני חוזרת ואומרת, שאינני רואה את הסיטואציה שבה המפלגות הקטנות תיפגענה, ולפיכך לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית נקיים דיון חוזר בסוגיה הזאת ונמצא את הנוסחה.

רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, מאז ומתמיד – בדקתי את הנושא הזה היסטורית והתייעצתי עם מזכיר הכנסת ועם עוד כמה אנשים – כאשר היה מצב שבו סיעה אשר היה לה מספר קטן של חברים, תמיד היה מצב של הוראת שעה, ותמיד ידענו להסתדר כך או אחרת.

רוחמה אברהם-בלילא: גם אם אנחנו הולכים לקראת רפורמה מסוימת כזו או אחרת, תמיד אפשר להגיע לעמק השווה.

רוחמה אברהם-בלילא: אם ועדה מסוימת חשובה מאוד לסיעה, תמיד אפשר לגשר.

זהבה גלאון: אנחנו צריכים להיות תלויים בנדיבות ובחסדים של שליט זה או אחר?

רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת גלאון, לא שאלתי אותך.

זהבה גלאון: אז אל תתני את זה בתור נימוק, אני לא צריכה שמישהו יעשה לי טובה.

רוחמה אברהם-בלילא: לא תגידי לי מה לומר.

זהבה גלאון: אני מגיבה למה שאת אומרת.

מאיר פרוש: מה הצעקות האלה?

מאיר פרוש: אפשר לקום וללכת.

מאיר פרוש: מה ההתנהגות הזאת?

מאיר פרוש: כל ישיבה יש ההתנהגות הזאת.

נסים זאב: קצת כבוד ליושבת-ראש, הרב פרוש.

מאיר פרוש: בתור מה?

רוחמה אברהם-בלילא: אני קוראת אותך לסדר.

נסים זאב: זה דבר מינימאלי שמתבקש.

מאיר פרוש: איזו אווירה היא צריכה להשרות פה?

מאיר פרוש: מה קרה פה?

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת פרוש, אני קוראת אותך לסדר פעם שנייה.

רוחמה אברהם-בלילא: 3.

רוחמה אברהם-בלילא: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת החוץ והביטחון: א.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – הוראות בדבר רישום במרשם הפלילי), התשס"ו- 2006 (פ/635/17), הצעת חבר הכנסת אורי אריאל; ב.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – סייג לרישום במרשם הפלילי), התשס"ו-2006, (פ/1413/17), הצעת חבר הכנסת דני יתום; ג.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – הוראות בדבר רישום), התשס"ו-2006 (פ/470/17), הצעת חברת הכנסת אורית נוקד

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הבא: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת החוץ והביטחון: א.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – הוראות בדבר רישום במרשם הפלילי), התשס"ו-2006 (פ/635/17), הצעת חבר הכנסת אורי אריאל.

רוחמה אברהם-בלילא: ב.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – סייג לרישום במרשם הפלילי), התשס"ו-2006, (פ/1413/17), הצעת חבר הכנסת דני יתום.

רוחמה אברהם-בלילא: ג.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – הוראות בדבר רישום), התשס"ו-2006 (פ/470/17), הצעת חברת הכנסת אורית נוקד.

רוחמה אברהם-בלילא: בעניין שלוש ההצעות שמונחות לפנינו כאן הגענו להסכמה שוועדת החוץ וביטחון מוכנה שהן ידונו במסגרתה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את הצעת החוק של חבר הכנסת אורי אריאל לדיון בוועדת החוץ והביטחון?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 11 נגד – 1 נמנעים – אין 11 הצביעו בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני קובעת שהצעת החוק עוברת להידון בוועדת החוץ וביטחון.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את הצעת החוק של חבר הכנסת דני יתום והצעת החוק של חברת הכנסת אורית נוקד לדיון בוועדת החוץ והביטחון?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 10 נגד – אין נמנעים – אין 10 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת ששתי הצעות החוק יעברו מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדת החוץ והביטחון.

רוחמה אברהם-בלילא: 4.

רוחמה אברהם-בלילא: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת הכספים לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט: א.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטינים), התשס"ו-2006 (פ/390/17), הצעת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; ב.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור הגרלות לקטינים), התשס"ז-2006 (פ/1837/17), הצעת חבר הכנסת זבולון אורלב; ג.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטינים), התשס"ו-2006 (פ/1065/17), הצעת חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הבא: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת הכספים לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט: א.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטינים), התשס"ו-2006 (פ/390/17), הצעת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: ב.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור הגרלות לקטינים), התשס"ז-2006 (פ/1837/17), הצעת חבר הכנסת זבולון אורלב.

רוחמה אברהם-בלילא: ג.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטינים), התשס"ו-2006 (פ/1065/17), הצעת חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: גם בעניין זה היתה הסכמה של יושב-ראש ועדת הכספים להעביר את שלוש הצעות החוק לוועדת חוקה, חוק ומשפט.

רוחמה אברהם-בלילא: נצביע על כולן במקשה אחת.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את שלוש הצעות החוק מוועדת הכספים לוועדת החוקה, חוק ומשפט?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 12 נגד - אין נמנעים – אין 12 הצביעו בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת שהצעות החוק עוברות להידון בוועדת חוקה, חוק ומשפט.

רוחמה אברהם-בלילא: 5.

רוחמה אברהם-בלילא: בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק, לפני הקריאה הטרומית: א.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק זכויות המורה, התשס"ז-2007 (פ/2119/17), הצעת ח"כ רונית תירוש; ב.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – הגבלת סכום תשלומים בעד שירותים), התשס"ז-2007 (פ/2133/17), הצעת ח"כ רוחמה אברהם; ג.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (תיקון – מעמד להורי חייל), התשס"ז-2007, (פ/2013/17), הצעת ח"כ יצחק אהרונוביץ

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הבא הוא בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק, לפני הקריאה הטרומית.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים להצעה הראשונה של חברת הכנסת רונית תירוש, הצעת חוק זכויות המורה, התשס"ז-2007 (פ/2119/17).

רוחמה אברהם-בלילא: אנא נמקי לוועדה מדוע את סבורה שיש צורך בהקדמת הדיון.

רונית תירוש: גברתי היושבת-ראש, לפני שבועיים או שלושה הבאתי לכאן את הבקשה, וזכיתי לתמיכת החברים בהצבעה.

רונית תירוש: יחד עם זאת, כאשר ניגשתי למליאה להעלות את הנושא במסגרת הצעה טרומית הגיש השר משולם נהרי ערר.

רונית תירוש: דנו בעניין ולבסוף החלטתי להחריג מההצעה את שני הזרמים, גם מעיין החינוך התורני וגם הזרם העצמאי, שעל פניו נראה שאופי או נוסח ההצעה לא מתאים לאופיים של שני הזרמים.

רונית תירוש: נעבוד על זה בנפרד.

רונית תירוש: לפיכך החזרתי את הצעת החוק למחלקה המשפטית, הם נתנו לי מספר חדש להצעת החוק.

רונית תירוש: זאת בעצם אותה הצעה, עם ההחרגה המסוימת הזאת.

רונית תירוש: אני מבקשת את תמיכת החברים.

מאיר פרוש: אני מודה לחברת הכנסת תירוש על התיקון שהיא מסרה.

מאיר פרוש: אני מבקש להעיר לתשומת לבה, והיא בוודאי מודעת לכך מתפקידה הקודם, שהיא לא מבקשת להוריד את המוכר שאינו רשמי, דהיינו תלמודי התורה.

מאיר פרוש: יש 70-60 אלף ילדים שמוגדרים בתלמודי התורה, וגם הם לא יכולים להיות בחוק הזה.

רונית תירוש: במסגרת דיוני הוועדה, ככל שיעלה הצורך הזה, והרציונל קיים, לא תהיה מניעה מלהוריד אותם.

רונית תירוש: אבל ככלל גם במוכר יש הרבה יותר מאותם מספר תלמידים בתלמודי התורה שאתה מזכיר, שהם בזרמים כמו הדמוקרטי ואחרים, שאין מניעה שהחוק הזה יחול עליהם.

רונית תירוש: לפיכך הדקויות הללו תידונה במסגרת דיוני הוועדה.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו לא דנים לגופה של הצעת החוק, אנחנו דנים בשאלה אם לתת לה פטור או לא.

נסים זאב: אני רוצה שהיא תשכנע אותי למה זה דחוף.

נסים זאב: 50 שנה לא היו זכויות המורה, פתאום צצה בעיה של זכות המורה.

נסים זאב: חברת הכנסת תירוש באה להציל את המורים במדינת ישראל.

נסים זאב: זה חלק מהדיון, כן צריך לגעת במהות.

רונית תירוש: כשאני הסברתי בדיון הקודם, לא שאלת אותי למה, והסברתי בדיוק מדוע אני מבקשת וזה התקבל על כל חברי הוועדה.

רונית תירוש: אם אתה רוצה הסבר נוסף ואם היושבת-ראש תרשה לי להסביר עכשיו, בבקשה.

רונית תירוש: אם לא, אסביר לך בנפרד.

רוחמה אברהם-בלילא: בקצרה.

רונית תירוש: אני רוצה להזכיר לאדוני, שבימים אלה מתנהל משא-ומתן מאוד קשה עם ארגוני המורים, וכבר הודיעו שהשבוע תתקיים שביתה, כי חלק מהתחושות שלהם הן שאין מעמד למורה.

רונית תירוש: הם טוענים שהתלמיד הוא במרכז במשך שנים, לא התייחסו למורים עצמם, והחוק הזה התקבל על ידיהם בברכה כי הם אומרים שסוף-סוף מכירים בזכותו של המורה, במעמדו כפרופסיה בפני עצמה.

רונית תירוש: לפיכך זה מאוד סמלי שדווקא בימים אלו החוק הזה יבוא לידי ביטוי, ולכן ביקשתי את ההקדמה.

נסים זאב: אני מסכים עם מה שאמרה חברת הכנסת תירוש.

נסים זאב: השאלה היא איך היא תוכל לחלק את הסעיף הזה לשניים.

רונית תירוש: אין לי שום בעיה להחריג את הזרמים החרדיים.

רונית תירוש: זה אותו רציונל.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - 12 נגד - אין נמנעים –2 12 בעד, אין מתנגדים, שני נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני קובעת שהצעתך קיבלה פטור מחובת הנחה.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים להצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – הגבלת סכום תשלומים בעד שירותים), התשס"ז-2007 (פ/2133/17).

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת החוק הזאת היא שלי ושל קבוצת חברי כנסת נוספים, ויסביר אותה לוועדה חבר הכנסת דוד טל.

דוד טל: גברתי היושבת ראש, הצעת החוק היא פשוטה מאוד.

דוד טל: לי יש שישה ילדים, ולכולם אני נותן פלאפונים.

דוד טל: אין לי שום בקרה ויכולת לשלוט על ההוצאות הכספיות של הפלאפונים.

דוד טל: הצעת החוק הזאת באה לשים רף עליון עד כמה כל ילד יוכל להתקשר, ואז אני אדע שאחרי שהוא יגיע לרף הזה חברת הסלולר לא תיתן לו שירותם ולא תחייב אותו.

דוד טל: אנחנו גם אומרים שמעבר לרף הזה, בכל הנושאים של מספרי חירום ומספרים שהצרכן ירצה, הוא יוכל עדיין לקבל את השירותים.

דוד טל: אני חושב שההצעה הזאת היא חשובה ודחופה, משום שאנשים משלמים הרבה מאוד כסף, ואין להם פיקוח ובקרה על ההוצאות של הפלאפונים האלה.

דוד טל: מעבר לכך, אני רואה את האופק של העבודה שלנו מתקרב במהירות כזאת גדולה, שהיה חשוב מאוד שנעביר את בזמן לפני תום המושב הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד לפטור את הצעת החוק הזאת מחובת הנחה?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 15 נגד – אין נמנעים – אין 15 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת שהצעת החוק הזאת קיבלה פטור מחובת הנחה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני עוברת להצעת החוק השלישית, של חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ, הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (תיקון – מעמד להורי חייל), התשס"ז-2007.

רוחמה אברהם-בלילא: אנא הסבר לוועדה, חבר הכנסת אהרונוביץ.

יצחק אהרונוביץ': גברתי, אנחנו מדברים על הצעת חוק שהתחילה כבר לפני כמה שנים.

יצחק אהרונוביץ': אני חושב שידידי גדעון סער היה מזכיר הממשלה והוא התחיל לגלגל את הצעת החוק.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו רואים שבכל פעם זה עולה בכנסת ועובר תיקונים.

יצחק אהרונוביץ': הפעם ישבתי גם עם משרד הפנים וגם עם יושב-ראש הקואליציה ועשינו כמה תיקונים כדי שהחוק הזה יעבור.

יצחק אהרונוביץ': הכוונה היא לפתור בעיה של חיילים שבאים לפה ולמעשה ההורים לא יכולים לעלות עם אותו חייל או חיילת.

יצחק אהרונוביץ': אחד מההורים רשאי לעלות, אחד מההורים לא רשאי לעלות.

יצחק אהרונוביץ': הכוונה היא שההורים לא יתפצלו אלא שניהם יעלו ארצה במעמד של תושב עראי, ולאחר מכן, אחרי כל הקריטריונים, יקבלו את תושבות הקבע.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מנסים לפתור בעיה הומאנית, בעיה של חיילים שנמצאים עם הורה אחד בארץ וההורה האחר נמצא בחו"ל.

רוחמה אברהם-בלילא: מה הדחיפות לפטור מחובת הנחה?

יצחק אהרונוביץ': זאת מצוקה של עשרות אלפי חיילים שנמצאים בארץ וההורים מפוצלים.

יצחק אהרונוביץ': הקשר ביניהם הוא קשר טלפוני.

יצחק אהרונוביץ': אחרי שעשינו את התיקונים ועשינו את העבודה המשלימה, אני רוצה לקדם את הנושא.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: אני עוברת להצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 15 נגד – 1 נמנעים – אין 15 בעד, מתנגד, אין נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת שהצעת החוק קיבלה פטור מחובת הנחה.

רוחמה אברהם-בלילא: 6.

רוחמה אברהם-בלילא: בקשת ח"כ סטס מיסז'ניקוב להעברת הצעת חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תיקון - מספר כלי רכב המעורבים בתאונה), התשס"ז-2006 (פ/1801/17), מוועדת חוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת הכלכלה

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים לבקשת ח"כ סטס מיסז'ניקוב להעברת הצעת חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תיקון - מספר כלי רכב המעורבים בתאונה), התשס"ז-2006 (פ/1801/17), מוועדת חוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת הכלכלה.

רוחמה אברהם-בלילא: יושב-ראש הוועדה מסכים להעביר את הצעת החוק מוועדת החוקה לוועדת הכלכלה, ולפיכך עוברים להצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את הצעת החוק מוועדת חוקה לוועדת כלכלה?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 16 נגד – אין נמנעים – אין 16 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת שהצעת החוק עברה לדיון מוועדת החוקה לוועדת הכלכלה.

רוחמה אברהם-בלילא: 7.

רוחמה אברהם-בלילא: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – תעודה וסיכת חבר הכנסת), התשס"ז-2006, הצעת ח"כ אלכס מילר (פ/1869/17)

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הבא הוא קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – תעודה וסיכת חבר הכנסת), התשס"ז-2006, הצעת ח"כ אלכס מילר (פ/1869/17).

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת החוק הזאת נידונה ב-14 בפברואר 2007.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, אשר נידונה במליאה – נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לדיון בוועדת החוץ והביטחון או בוועדת הכספים, או בוועדת הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת אלכס מילר, אני מציעה שתסביר לחברי הכנסת מה תוכנה של הצעת החוק, ולאחר מכן נקבע היכן הצעת החוק הזאת תידון.

אלכס מילר: כרגע בחוק מופיעה תעודת חבר הכנסת.

אלכס מילר: הרעיון הוא להרחיב ולהוסיף לתוך החוק סיכת חבר הכנסת.

אלכס מילר: בדקתי בכמה מדינות בעולם, זה מופיע בתוך החוק, שלכל חבר הכנסת יש סיכה בצורה של דגל המדינה, שכתוב בה שהוא חבר הפרלמנט של אותה מדינה, עם הסמלים של המדינה.

אלכס מילר: הרעיון של החוק הוא לתת דוגמה אישית לכל אזרח, עם אהבה לסמלים ולדגל של המדינה.

רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה אם חבר כנסת שוכח לענוד את הסיכה, הוא נענש?

מאיר פרוש: או חבר כנסת שלפי ההלכה לא הולך עם סיכות.

שלי יחימוביץ': מאסר בפועל.

רוחמה אברהם-בלילא: כתוב בחוק שהוא חייב.

אלכס מילר: אני משאיר את זה לדיון באותה ועדה.

אלכס מילר: חברי הכנסת יחליטו מה יהיו הסנקציות למי שלא יענוד את הסיכה.

אלכס מילר: לא נכנסתי לעניין של הסנקציות.

אלכס מילר: הרעיון הוא שחברי הכנסת יהיו מודעים וייתנו דוגמה אישית בכל מקום שהם מייצגים את מדינת ישראל והם חברי הפרלמנט.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: ראשון הדוברים, חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.

גדעון סער: גברתי, אני מודה שאני מאוד אוהב את חבר הכנסת מילר.

גדעון סער: מכיוון שכך, ניגשתי אליו באותו בוקר, והצעתי לו, מכל הבחינות הרלוונטיות, לחזור בו מהצעת החוק הזאת, כי הצעת החוק הזאת דינה להפוך למשל ולשנינה, ללעג ולקלס.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו צריכים לקבוע את הוועדה שתדון בנושא.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו לא יכולים לומר לחבר הכנסת שהצעת החוק עברה בקריאה טרומית, ואנחנו דוחים אותה מכל וכל.

גדעון סער: לצערנו הצעת החוק עברה ברוב של 13 נגד 12, כי שני חברים נמנעו.

גדעון סער: גם אם תחוקק, היא לא תיושם.

גדעון סער: אני מודיע מראש, שגם אם היא תעבור והיא תכלול חיוב, אני אפר את החיוב, ויהיה עונש המאסר אשר יהיה.

גדעון סער: זה דבר מגוחך לחייב חברי כנסת לענוד סיכות שייתפסו כמעין סמל סטטוס.

גדעון סער: הדבר הזה לא יסייע לתדמיתה של הכנסת.

גדעון סער: לכן אני מודה שאם הדיון יהיה בוועדת הכנסת, אני איאבק בדיון בוועדת הכנסת, אבל יהיה לי הרבה יותר נוח אם החוק יעבור לוועדה לקידום מעמד האישה.

רוחמה אברהם-בלילא: את זה אי-אפשר לעשות זאת.

גדעון סער: אם כך, אני עומד על כך שההצעה תעבור לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, שכן בכך אני חושב שיוקצן האבסורד שממילא טמון בהצעה.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל אתה לא חבר בוועדת החוץ והביטחון.

גדעון סער: אם כך אני חוזר בי ואני מסכים לכך שהיא תידון בוועדת הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: עם כל הכבוד, חבר הכנסת מילר, הבעיה היא לא רק עם ההצעה שלך, אלא עם אלה שתמכו בה.

אחמד טיבי: הצעה כזאת שזוכה לרוב היא אמירה לא רצינית של אלה שהצביעו בעבור ההצעה הזאת, ראשית בשל העובדה שמדובר בדבר של מה בכך.

אחמד טיבי: דבר שני, זה דבר שטחי.

אחמד טיבי: דבר שלישי, זה דבר שבא להבדיל חברי כנסת מאחרים.

אחמד טיבי: למה לא לשים לוחיות זיהוי על הרכבים, למשל, שיכירו בעובדה שהם חברי כנסת המייצגים את המדינה?

אחמד טיבי: למה באמצעות סיכה?

רונית תירוש: זה רק בכנסת.

אחמד טיבי: הוא אמר בחוץ-לארץ לשים סיכות.

אחמד טיבי: לכן אני חושב שרבים מחברי הכנסת רוצים לפנות אליך כדי שתמשוך את הצעת החוק שלך, שהיא הצעה לא רצינית.

אחמד טיבי: אני רגיל להסרת חסינות, אבל לא מתכוון לכבד את הצעת החוק שלך, גם אם תוסר חסינותי המהותית.

אחמד טיבי: אני ממליץ להעביר את הצעת החוק לוועדת הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

יואל חסון: אני חושב שהדיון צריך להיות בוועדת הכנסת.

יואל חסון: אבל אני קצת יודע את המניעים שמהם הגיע חבר הכנסת מילר להצעה הזאת, והיא באה לא מרצון שהסיכה הזאת תהיה סמל סטטוס או מרצון שיזהו חברי הכנסת, אלא מעניין לאומי, עניין של כבוד.

יואל חסון: רבים מחברי הכנסת היו בפרלמנטים שונים בעולם.

יואל חסון: כמעט בכל הפרלמנטים בעולם זה קיים.

גדעון סער: ברוב הפרלמנטים המערביים זה לא קיים.

יואל חסון: אני אוכיח לך אחרת.

יואל חסון: אפשר לארגן משלחת שתבדוק את זה.

יואל חסון: בסנט האמריקני, בקונגרס, בפרלמנט היפני, בדנמרק, בהרבה מקומות זה קיים.

יואל חסון: אף אחד שם לא שוקל לא לשים את הסיכה, כי זה מנהג של עשרות ומאות שנים, והם מכבדים אותו כי זה המנהג של המדינה.

יואל חסון: הגיע הזמן שפה אנשים לא ידברו בכזה חוסר משמעת, שאם יחייבו אותם לשים סיכה הם לא ישימו, לא משנה מה המחיר.

יואל חסון: יש עניין של משמעת ושל מנהגים, אז גם אם קובעים מנהג בתקופה כזאת, כדאי שהאנשים יהיו ממושמעים.

יואל חסון: אם אנשים רוצים להילחם נגד הסיכה הזאת, שיילחמו.

יואל חסון: אבל אם הצעת החוק הזאת תעבור, ראוי שיעמדו במנהגים שהכנסת קובעת.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת אסתרינה טרטמן.

אסתרינה טרטמן: גברתי היושבת-ראש, הצטערתי לשמוע פה אמירות מחברי כנסת על הכבוד של הבית.

אסתרינה טרטמן: הכוונה של הצעת החוק הזאת היא לא לבצע בידול בין חבר כנסת לבין אחד העם.

אסתרינה טרטמן: כך גם כולנו מכירים את זה שמזהים את חברי הכנסת, ובקרב האוכלוסייה יש הבחנה מיהו חבר כנסת ומיהו לא.

אסתרינה טרטמן: יש בזה גם מן הטוב, כי אנחנו מהווים במצב כזה כתובת לציבור בישראל לפנות אלינו למלא את תפקידנו, כי אנחנו בעצם מייצגים את האוכלוסייה בישראל.

גדעון סער: גם מחוץ לכנסת צריך ללכת עם זה?

אסתרינה טרטמן: לא.

גדעון סער: אבל אנחנו כתובת.

אלכס מילר: מי שרוצה שילך אתה, מה הבעיה?

אסתרינה טרטמן: חבר הכנסת סער, התייחסתי לאמירה שטחית שהמטרה שלה לבדל את חברי הכנסת.

אסתרינה טרטמן: התייחסתי נקודתית למה שנאמר פה.

גדעון סער: לא אמרתי את המילה "שטחית".

אסתרינה טרטמן: לא דיברתי עליך.

אסתרינה טרטמן: היו אחרים שדיברו.

אסתרינה טרטמן: הרעיון פה הוא כבוד למדינת ישראל.

אסתרינה טרטמן: אני לא נכנסת כרגע לפרטים, כי הוועדה שתדון בסוגיה הזאת תחליט אם זה יהיה השם או אם זה יהיה כדוגמת הסיכה שגם כך חלק מחברי הכנסת עונדים, שיש בה עניין של כבוד לאומי וגאווה לאומית.

אסתרינה טרטמן: לצערי הרב, אנחנו קצת לוקים בחסר בסוגיה הזאת של הכבוד הלאומי.

אסתרינה טרטמן: הדבר הזה מקובל בפרלמנטים בעולם.

רוחמה אברהם-בלילא: כשנדון לגופה של הצעת החוק תעלי את הסוגיות האלה.

רוחמה אברהם-בלילא: לאיזו ועדה גברתי ממליצה?

אחמד טיבי: אפשר להתעטף בדגל, אגב.

אסתרינה טרטמן: אני חושבת שנכון שזה יהיה בוועדת הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, גברתי.

רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': כבוד, הערכה וסטטוס לא רוכשים באמצעות סימבוליים חיצוניים, אלא באמצעות עבודה פרלמנטרית יסודית ומעמיקה.

שלי יחימוביץ': על כן מי שמבקש לרכוש כבוד כזה, מוטב שיתמקד בעבודה הפרלמנטרית.

שלי יחימוביץ': אני לא מזלזלת בעבודתך הפרלמנטרית, חבר הכנסת מילר, אני מעריכה אותה מאוד ועל כן אני מצטערת שהגשת את הצעת החוק הזאת.

שלי יחימוביץ': אני מצרפת לזה, בהזדמנות זאת, את ההוראה הבלתי נסבלת בעיני לעובדי הכנסת שלא לבוא בג'ינס.

שלי יחימוביץ': אני דוגלת בפשטות הליכות כערך.

שלי יחימוביץ': גם הצעת החוק הזאת וגם ההנחיה של מנכ"ל הכנסת חד הם.

שלי יחימוביץ': זאת התמקדות בחיצוני.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שפשטות הליכות, לבוש פשוט, לא רק שהם נאותים אלא הם אפילו סוג של ערך.

שלי יחימוביץ': כדאי שנתמקד במהות ובתוכן, ולא בסימבולים חיצוניים.

שלי יחימוביץ': יתרה מזה, כיוון שהבית הזה מכיל בתוכו תרבויות שונות, אמונות שונות, קבוצות אתניות שונות, בוודאי הוא לא יכול לכפות סמל אחד חיצוני על כל הקבוצות בבית.

יואל חסון: סמל מדינת ישראל?

יואל חסון: מי שהוא חבר בכנסת ישראל הוא לא מקבל את סמל המדינה?

שלי יחימוביץ': אני אפילו רואה חדירה לתחום הפרט, כיוון שאני חושבת שהלבוש של הפרט, לרבות הסימבולים שהוא עונש על בגדיו, הם מתחום חירויות הפרט שהוא יכול לברור אותן לעצמו, ובוודאי לא לקבל אותן בכפייה.

שלי יחימוביץ': גם אני מצטרפת לחוסר המשמעת של חלק מחבריי ומודיעה חד-משמעית, שאם החוק הזה יעבור אין לי שמץ של כוונה לענוד את הסיכה הזאת.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת להעביר את הדיון לוועדה לזכויות הילד.

שלי יחימוביץ': אני מבטיחה, אגב, לדון בנושא בכובד ראש.

שלי יחימוביץ': אני לא אומרת את זה בציניות.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת מילר, אתה חבר בוועדה.

שלי יחימוביץ': אני מציעה שנזמין תלמידים וילדים ונדון בסימבוליים ובמשמעותם.

רוחמה אברהם-בלילא: את לא יכולה להציע הצעה כזאת, גברתי, משום שלא נשמעה הצעה כזאת במליאה.

שלי יחימוביץ': בכל זאת אני מציעה.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת אביגדור יצחקי, בבקשה.

אביגדור יצחקי: אני חושב שההצעה לדון בזה בוועדה לזכויות הילד היא לא רצינית.

אביגדור יצחקי: אני חושב שלסימבוליקה גם יש משמעות.

אביגדור יצחקי: ביקרתי בשבוע שעבר בפרלמנט שבו חברי הפרלמנט הולכים עם סיכה.

מאיר פרוש: אבל לא בכפייה.

יואל חסון: יותר מזה, זה רקום על הז'קט.

גדעון סער: ברוב הפרלמנטים באירופה לא הולכים עם סיכות.

גדעון סער: ברוב המדינות יוצאי ברית-המועצות לשעבר לא הולכים עם סיכות.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו צריכים רק לקבוע.

יעקב כהן: אולי נעשה משאל-עם על דבר כזה קריטי.

אביגדור יצחקי: אני לא חושב שהצעת החוק הזאת היא לא ראויה.

אביגדור יצחקי: היא הצעה ראויה.

אביגדור יצחקי: יחד עם זה, צריך לבדוק את ההיתכנות של כל דבר.

אביגדור יצחקי: חבר הכנסת מילר, גם אני מתנגד להצעה, משום שאני לא שם עליי שום דבר.

אביגדור יצחקי: אתנגד להצעה הזאת, כי אני חושב שהיא לא פרקטית בציבוריות הישראלית, היא גם לא פרקטית בהרכב חברי הכנסת הנוכחית.

אביגדור יצחקי: אם להצעת חוק יש היתכנות, שווה ללכת עליה.

אביגדור יצחקי: אבל אם רואים שיש התנגדות גורפת, אני לא חושבת שכדאי להמשיך בזה.

אביגדור יצחקי: אני מציע שוועדת הכנסת תדון בהצעת החוק, זה המקום הראוי.

אביגדור יצחקי: אבל אני אשוחח בנפרד עם חבר הכנסת מילר.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את הדיון בהצעת החוק לוועדת הכנסת?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - 15 נגד - 1 נמנעים – אין 15 בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת שהצעת החוק תועבר לדיון בוועדת הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: 8.

רוחמה אברהם-בלילא: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 5), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הראשונה

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא האחרון, בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 5), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הראשונה.

רוחמה אברהם-בלילא: קיבלתי אתמול מכתב ממזכיר הממשלה, בבקשה לפטור את הצעת חוק משק החשמל.

רוחמה אברהם-בלילא: יסביר אותה לוועדה המנכ"ל משרד התשתיות, מר חזי קוגלר.

רוחמה אברהם-בלילא: לשון המכתב: "אני מתכבד להגיש לכנסת את הצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 5), התשס"ז-2007.

רוחמה אברהם-בלילא: בהתאם לסעיף 113(ג) מבקשת הממשלה כי ועדת הכנסת תחליט על הקדמת הדיון בהצעת החוק.

רוחמה אברהם-בלילא: עוד מבקשת הממשלה, בהתאם לסעיף 125 לתקנון הכנסת, כי ועדת הכנסת תתיר את הקריאה השנייה והשלישית בהצעת החוק ביום הנחתה על שולחן הכנסת על-ידי הוועדה בפניה היא תידון".

רוחמה אברהם-בלילא: חבריי חברי הכנסת, נפתח את הנושא לדיון.

רוחמה אברהם-בלילא: ראשון הדוברים, מנכ"ל משרד התשתיות, בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: גברתי יושבת-ראש הוועדה, על-פי החוק מותר לייצר ולספק חשמל רק תחת משטר של רישיונות.

רוחמה אברהם-בלילא: מאחר שהרישיונות הקיימים של חברת החשמל פוקעים ב-3 במארס 2007, יש צורך לחדש או להאריך את הרשימות הקיימות באמצעות התיקון לחוק שאנחנו מניחים בפניכם.

רוחמה אברהם-בלילא: כמובן, הדבר דחוף.

רוחמה אברהם-בלילא: אחרת זה בלתי חוקי להמשיך לספק חשמל לכלל הציבור.

דוד טל: מה יקרה, אדוני, אם תעלו את זה ביום שני הבא?

דוד טל: אתם לא צריכים פטור מחובת הנחה.

דוד טל: מה הדחיפות?

דוד טל: הדחיפות כרוכה בכך שהמשך הספקת חשמל מחייב רישיון, ובמסגרת של הרישיון שאנחנו מבקשים להעניק, אנחנו חייבים להתייחס אל המבנה שבו חברת החשמל תמשיך לפעול.

דוד טל: זה מה שמפורט בתיקון לחוק.

דוד טל: מה שאתה אומר, אדוני, שבכל מקרה זה יהיה מחר ולא ביום שני הבא.

רוחמה אברהם-בלילא: היום ההצבעה בקריאה ראשונה.

דרורה ליפשיץ: הרישיונות של חברת החשמל אמורים לפקוע בתחילת חודש מארס.

דרורה ליפשיץ: בהתאם למבנה הנוכחי של החברה, אי-אפשר לאור הוראות החוק לתת רישיונות פעם נוספת ולהאריך את הרישיונות.

דרורה ליפשיץ: כיוון שכך, וכדי שלא להגיע לשבוע האחרון, אנחנו מבקשים לקבל פטור משלוש הקריאות כדי להסדיר את הנושא הזה עד תחילת חודש מארס.

דרורה ליפשיץ: ההצעה שמונחת לפניכם מדברת על הארכת הרישיונות לתקופה של ארבעה חודשים, על-מנת לסיים במהלכם את כל המשאים-ומתנים עם החברה, עם העובדים, כדי לקבוע את אופן יישום השינוי המבני באופן מדויק, כדי שנוכל לצאת לדרך.

יעקב מרגי: למה לא עשיתם את זה עד היום?

דרורה ליפשיץ: במהלך כל התקופה נעשו ניסיונות להגיע להסכמות עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, ולכן לא הגשנו את זה קודם לכן, כי חיכינו להגיע להסכמות.

שלי יחימוביץ': יש הסכמות?

שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת אם הושגו הסכמות.

רוחמה אברהם-בלילא: ברגע שתקבלי את רשות הדיבור תזכי לקבל תשובות.

דרורה ליפשיץ: ההצעה הזאת היא להארכת הרישיונות לארבעה חודשים, על-מנת לסיים את גיבוש כל המתווה של השינוי המבני והוצאת צו באופן שיאפשר את הביצוע.

דרורה ליפשיץ: אם המאמצים לא ישאו פרי, יש אפשרות להאריך תקופה נוספת על-מנת שנוכל בחודשים הקרובים לצאת לדרך עם הרפורמה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, גברתי.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אני מצר על כך שלא הגיעו להסכמות עם העובדים עד לרגע זה.

יעקב מרגי: חברת החשמל גררה רגליים, הביאה את עצמה למצב הזה.

יעקב מרגי: גברתי, חברת החשמל לא נתקעה ולא הולכת להיתקע.

יעקב מרגי: היא תדבר עם העובדים, תגיע אתם להבנות על הזכויות שלהם.

יעקב מרגי: תופעת ההפרטות המרתוניות שיש במדינה בלי בז"ן – אנחנו היינו צריכים להתערב.

יעקב מרגי: מה קרה?

יעקב מרגי: עוד חודשיים, אז יגיעו להסדר עם העובדים.

רונית תירוש: לא יגיעו.

רונית תירוש: אני יודעת איך זה מתנהל.

יעקב מרגי: חברת החשמל מתנהלת כמונופול כמעט 70 שנה, לא ייתכן שעכשיו החודשיים האלה הם הכי קריטיים.

רונית תירוש: זה קריטי, כי הם הולכים לעשות שיבושים.

יעקב מרגי: שום שיבושים.

יעקב מרגי: שידברו עם העובדים.

יעקב מרגי: העובדים לא מתנגדים ויש התקדמות.

יעקב מרגי: גם אצלם חלה התקדמות.

יעקב מרגי: כדאי לבוא ולדבר איתם.

שלי יחימוביץ': אני מודעת לזה שכאן בוועדה אנחנו לא מצביעים כרגע על הסוגיה האם תופרט חברת החשמל או לא, ואנחנו מדברים על הארכת הרישיונות לארבעה חודשים שבהם ייושרו הקווים לשינוי המבני.

שלי יחימוביץ': אבל לא יכול להיות שבאמצעות הארכת הרישיונות ייפתח הסדק בדלת שדרכו בפועל יתחיל התהליך של הפרטת חברת חשמל, ועל כן אני מתכוונת להצביע נגד בקשת הפטור בכל מקרה.

שלי יחימוביץ': זאת הצבעה עקרונית.

שלי יחימוביץ': מעכשיו אני מתכוונת להצביע נגד הרפורמה בחברת החשמל.

שלי יחימוביץ': חברת החשמל הישראלית היא אחת מחברות החשמל הטובות בעולם.

שלי יחימוביץ': שלא יספרו לי שהמדינה לא יודעת לנהל, כי כאן המדינה ניהלה באופן מופלא את חברת החשמל.

שלי יחימוביץ': מחירי החשמל בישראל הם למטה מן הממוצע בעולם, ואזרחי מדינת ישראל מקבלים שירות מצוין מחברת חשמל.

שלי יחימוביץ': נכון שאנחנו לא מדברים כאן על ההפרטה.

שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים כאן על תהליכים ארוכי טווח, עם משמעות מבנית עצומה למשק הישראלי.

שלי יחימוביץ': משמעות שהיא גם אסטרטגית, גם ביטחונית, גם חברתית וגם כלכלית.

שלי יחימוביץ': לתת פטור מחובת הנחה דרך העניין הזה של הארכת רישיונות על דבר כל כך מהותי, זה נראה לי פסול ושלא במקומו.

שלי יחימוביץ': אגב, בעיני עובדי חברת החשמל, גם אם היו מראים לי הסכם חתום, מבחינתי הם אומנם צד חשוב בעניין, אבל לא הצד היחיד.

שלי יחימוביץ': חברת חשמל היא של כולנו, של כל אזרחי מדינת ישראל.

שלי יחימוביץ': לכן העובדים הם צד אחד בעניין, אבל אנחנו מייצגים כאן את האינטרסים של כל אזרחי מדינת ישראל, שלא ייהנו מהורדת תעריפי החשמל באמצעות המהלך הזה.

שלי יחימוביץ': כולנו יודעים את זה.

שלי יחימוביץ': אבל על אחת כמה וכמה מקומם הדבר, שאין הסדר עם עובדי חברת החשמל, וגם במקום הזה, בחדר הזה, אין להם נציג.

שלי יחימוביץ': נכון שאנחנו מדברים על פטור מחובת הנחה, אבל אנחנו לא שומעים פה את עמדתם.

שלי יחימוביץ': לכן אני מתכוונת להצביע נגד, וכך גם בשלבים הבאים של הדיונים ברפורמה.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת רונית תירוש, בבקשה.

רונית תירוש: תודה, גברתי היושבת-ראש.

רונית תירוש: אני חברה בוועדת הכלכלה, ונכחתי בכמה וכמה ישיבות בנושא הרפורמה של חברת החשמל.

רונית תירוש: היו שם גם נציגי ועד העובדים, וגם ישבתי אתם בנפרד כדי להבין קצת יותר.

רונית תירוש: ראשית, תנוח דעתם של החברים מהתוכן והמהות של הרפורמה והשגת הסכמים אל מול ועדי העובדים השונים, משום שוועדת הכלכלה, כמי שרואה לנגד עיניה בעיקר את טובת הצרכן, וגם את טובת העובדים, אני מעריכה שתדאג לנושא הזה, שבסופו של יום העובדים לא יינזקו.

רונית תירוש: או לפחות, אם יצטרכו לפרוש או לעבור לחברות-בת, הם יעברו בתנאים ראויים ואנושיים ומכובדים, כמו בבזק.

יעקב מרגי: כמו ב"אגד".

רונית תירוש: חבר הכנסת מרגי, אל תהיה ציני.

רונית תירוש: נכחתי שם וראיתי.

יעקב מרגי: אלפי נהגים של "אגד" מופרטים מדי יום ועוברים לשכר עבדות של 3,000 שקלים בעבור עבודה של 12 שעות ביום.

רונית תירוש: אני חושבת שניתן ללמוד מניסיוני בעבר, וכשם שחבר הכנסת מרגי הוא פתוח וקשוב לרחשי הלב של ציבור עובדים, יושבים בוועדת הכלכלה אנשים דומים.

רונית תירוש: אתה גם מוזמן להגיע לשם ולהשמיע טיעוניך לגבי מה שקרה ב"אגד".

רונית תירוש: אבל אני גם התרשמתי שבחברת החשמל אין שום רצון לשתף פעולה גם עם צעדי התייעלות.

רונית תירוש: לא נכון שיש שם פתיחות.

רונית תירוש: הראיה, שכבר השבוע הם הודיעו על עיצומים.

רונית תירוש: אני חושבת שיש פה מסר גם מבחינת מדוע להעביר את זה דחוף השבוע.

רונית תירוש: יש מסר שצריך לעבור לעובדים, והוא שהולכים לרפורמה.

רונית תירוש: עכשיו בואו נשב ונדבר איך עושים אותה במינימום של נזקים.

דוד טל: מה יקרה אם זה יהיה ביום שני?

רונית תירוש: זה בדיוק מה שאני משמיעה.

רונית תירוש: בגלל שהם הכריזו על עיצומים, אני חושבת שיש תוקף משנה לכך שצריך להביא את זה היום, כדי להעביר מסר לעובדים: רבותי, הכנסת מקדמת את זה.

רונית תירוש: כמובן שזה יהיה בדיונים של ועדת הכלכלה.

רונית תירוש: אבל המסר הזה, שנותנים גיבוי למהלך של שר, בעיקר כשיושב שם מנכ"ל שיש לי הרבה השגות על דרך ההתנהלות וההתבטאות שלו, שאומר שאם הוא עובר על חוקי שבת אז הוא גם יעבור על חוקי מדינה - - -

דוד טל: אנחנו תמימי דעים.

רונית תירוש: המסר הזה של בית המחוקקים כן חשוב שייאמר, אבל כן הייתי נותנת קרדיט לבקשה שמביא משרד התשתיות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, גברתי.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת סער, בבקשה.

גדעון סער: תודה, גברתי היושבת-ראש.

גדעון סער: מהדיון כפי שהתקיים כאן עכשיו, ההתרשמות שלי היא שאין אחדות דעות בתוך הקואליציה.

גדעון סער: להפך, ההתרשמות שלי היא שיש פערים מאוד גדולים בנושא הזה, שהוא בוודאי נושא מאוד יסודי, וגם העובדה שהתקבלה החלטה בממשלה לעניין זה היא אינה משנה את חילוקי הדעות התהומיים בעמדות בתוך הקואליציה בנושא הזה.

גדעון סער: אתמול קיימנו דיון בסיעת הליכוד בנושא הזה.

גדעון סער: אני חייב לומר שפנה אלי שר התשתיות הלאומיות, וקיבלנו החלטה שאנחנו נתמוך בהצעת החוק, לפחות בקריאה הראשונה, שתתקיים היום אם הוועדה תקבל את בקשת הממשלה.

גדעון סער: צריך לזכור שב-3 במארס מסתיים התוקף של הרישיון.

גדעון סער: חברת הכנסת יחימוביץ התייחסה לכך שכאן יש מעין סדק בדלת, אבל צריך לזכור את ההיסטוריה החקיקתית.

גדעון סער: הרי זו רפורמה שהובאה בחוק ההסדרים ב-2005 ועברה, על אף שהיו אז חילוקי דעות מסוימים בין שר התשתיות לבין שר האוצר, שבתפקידי הקודם הייתי צריך לסייע ביישובם.

גדעון סער: לאחר מכן, ערב הבחירות האחרונות, הביא שר התשתיות הזמני, השר בראון, את הארכה של השנה שגם היא פגה.

גדעון סער: לכן מדובר גם בעניין של תוקף הרישיון של חברת החשמל.

גדעון סער: האם יש פה מישהו שבעד זה שאו-טו-טו לא יהיה רישיון לחברת החשמל?

גדעון סער: אני תומך בהידברות עם העובדים.

גדעון סער: אגב, אנחנו עצמנו בליכוד מקיימים איתם הידברות מאוד טובה.

גדעון סער: קיימתי יחד עם יושב-ראש הליכוד סיור במתקן "אורות רבין" של חברת החשמל, לפני כמה שבועות.

גדעון סער: אני מתרשם שעדיין קיים איזשהו סוג של דיאלוג.

גדעון סער: אני גם לא בטוח שבקרב העובדים עצמם יש דעה אחת או קו אחד שכולם מקבלים אותו.

גדעון סער: אבל אני חושב שניתן יהיה בהחלט להמשיך ולקיים הידברות כדי להגיע להבנה.

גדעון סער: אנחנו הצבענו בעד בקדנציה הקודמת.

גדעון סער: חשבנו שנכון לנקוט בעניין הזה גישה עניינית וגישה ממלכתית, שאינה מבוססת רק על החלוקה בין אופוזיציה לקואליציה, בין היתר כי אנחנו יודעים שיש בתוך הקואליציה מעת לעת כאלה שאין להם הגישה הזאת.

גדעון סער: חשוב לפעמים לאזן את הדברים.

גדעון סער: אני רוצה להזכיר לכולם שהחוק יועבר לוועדת הכלכלה בראשותו של חבר הכנסת משה כחלון, אשר הוא בין אלה שאף אחד לא יוכל לומר, בלשון הווה או עתיד, שאין לו רגישות לציבור העובדים.

גדעון סער: נהפוך הוא, יש לו יחסים טובים עם ועדי עובדים.

יעקב מרגי: בעניין עובדי "אגד" זה לא עמד לנגד עיניו.

גדעון סער: על כן אנחנו סומכים על גישתו הממלכתית ועל כך שיוכל לנווט את הצעת החוק בצורה הנכונה והראויה.

גדעון סער: מאחר שכך, אנחנו גם צפויים לתמוך כאן בבקשה שהגישה הממשלה.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת גלנטי, בבקשה.

יצחק גלנטי: אני חוזר על דברים שאמרתי בעבר, אבל על-מנת לעורר את זיכרונכם אני מבקש שתשימו לב לכך שחברת חשמל היא לא בז"ן, היא נמל.

יצחק גלנטי: חברת חשמל היא של כולנו, של מדינת ישראל, היא גם לא של העובדים.

יצחק גלנטי: לעובדים אמנם יש חלק ניכר בהקמה ובבנייה ובטיפול, אבל היא לא של העובדים.

יצחק גלנטי: קודם כל היא של המדינה.

יצחק גלנטי: יש לנו בעיה, והבעיה היא פשוטה – האם ניתן לייבא חשמל?

יצחק גלנטי: לא.

יצחק גלנטי: האם ניתן לקנות חשמל?

יצחק גלנטי: לא.

יצחק גלנטי: האם ניתן לצבור חשמל?

יצחק גלנטי: לא.

אורי אריאל: מי אמר לך את זה?

אורי אריאל: אפשר לקנות.

יצחק גלנטי: ממי?

יצחק גלנטי: לכן אני חוזר ואומר, שגם אם פג תוקף רישיון החשמל, ניתן לחדש את רישיון החשמל לעוד שנה, לעוד שנתיים, כפי שפה יוחלט.

יצחק גלנטי: אין בעיה עם זה.

יצחק גלנטי: אבל ניתן ללכת ולתפוס טרמפ על חשבון אותו חוזה הייצור ולבצע בהזדמנות זו גם אי אילו שינויים מבניים או רפורמה חלקית או הפרטה חלקית, וכל זה מבלי להגיע להסכמה עם העובדים, המרחק הוא גדול.

יצחק גלנטי: מאחר שארגון העובדים כבר הכריז על עיצומים, אני מציע לא להגיע למצב שצד אחד ינסה לכופף את היד של הצד השני, ומי פה ינצח בכיפופי ידיים.

יצחק גלנטי: זה לא בריא לאף אחד – לא לכנסת, לא לממשלה ולא לחברת החשמל.

יצחק גלנטי: בואו ניכנס חזרה לחשיבה הגיונית בדברים.

יצחק גלנטי: קחו בחשבון שכל ההצעות לרפורמה למיניה יש להן מטרה אחת, והיא להביא לייעול משק החשמל ולהורדת המחיר לצרכן.

יצחק גלנטי: נכון לרגע זה, בישיבות קודמות לא הוכח שהפעולות האלה אכן יביאו להורדת העלויות ולהורדת המחיר לצרכן.

יצחק גלנטי: אני מבקש לא להדביק לעובדי החברה דברים שבהם הם לא אשמים.

יצחק גלנטי: קחו בחשבון ששיבושים במערכת החשמל יהיו.

יצחק גלנטי: הם יהיו מן הסיבה הפשוטה, כיוון שרזרבות הייצור של החברה עומדות היום על פחות מ-4%, וגם אם יהיה שינוי כלשהו במערך המבני של החברה, גם אם ילכו להפרטת החברה, על-מנת למנוע את השיבושים, נחוצה לפחות תקופה של בין שש לעשר שנים על-מנת לבנות מערכת ייצוב שתמנע את השיבושים הצפויים.

יצחק גלנטי: אי לזאת, אני אצביע נגד ההצעה.

יצחק גלנטי: תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת גבאי, בבקשה.

אליהו גבאי: רבותי, כל פעם ששרי האנרגיה רצו להגיש שינוי במבנה חברת החשמל, כל השרים נסוגו בגלל לחץ של העובדים.

אליהו גבאי: קיבלו רגליים קרות ונסוגו.

אליהו גבאי: אם בא שר אחד ומגיש הצעה לשינוי, אנחנו צריכים לתת לו את מלוא הגיבוי, את מלוא ההערכה ואת מלוא האומץ שהוא קיבל בגלל הלחץ של חברה גדולה ענקית, שיש לה השפעה פוליטית על ההמשך.

אליהו גבאי: לדעתי אנחנו צריכים לתת גיבוי לשר ולהיענות לבקשתו.

אליהו גבאי: המבנים הארגוניים והכלכליים נעשו בכל החברות במדינה.

אליהו גבאי: אם זה בבזק ואם זה בנמלים ואם זה במשק הדלק.

אליהו גבאי: אין כל סיבה שאותו מבנה ארגוני של חברת חשמל שהתחיל לפני קום המדינה יישאר אותו דבר ולא יחול בו שינוי, בגלל שהעובדים, שהם אנשים רציניים, חשובים, עשו עבודה טובה, ראויים לעזרה ולתמיכה והם מחזיקים את החברה.

אליהו גבאי: גם על חברת "אל על" אמרו שאי-אפשר למכור חברה עם מוביל לאומי, ובזק לאומי מוביל טלפונים.

אליהו גבאי: הכול עבר שינוי מבני ארגוני וכלכלי.

אליהו גבאי: גם לחברת החשמל מגיע שיבוא אליה משב רוח לשינוי מבני וארגוני.

אליהו גבאי: לכן אני מצטרף לחבריי, ונעשה לבקשתו של השר.

אליהו גבאי: אני מחזק אותו שימשיך ברפורמה במשק הדלק.

אליהו גבאי: חבר הכנסת מרגי, עובדי "אגד" הם לא עובדי מדינה שהלכו לעשות הפרטה, הם חברה פרטית.

אליהו גבאי: הם לא הפריטו את חברת "אגד".

אליהו גבאי: אנחנו צריכים לשמור עליהם.

יעקב מרגי: בגלל "אגד" אני חושש.

אליהו גבאי: גם "אגד" יזכה לטיפול , אם צריך.

אליהו גבאי: בבקשה, תביא את זה לוועדת הכלכלה.

אליהו גבאי: פה זה לא אותו הדבר.

אליהו גבאי: העובדה שעובדי חברת החשמל הם מובילים בשכר, רק לקרובי משפחה מותר להחליט אם יעסיקו או לא יעסיקו.

אליהו גבאי: איפה חברה ציבורית יכולה לקבוע לחברה את מי להעסיק?

אליהו גבאי: זאת לא חברה פרטית, זאת חברה של כולנו, של כל אזרחי מדינת ישראל ושל הממשלה.

אליהו גבאי: בואו נשחרר אותה מהכבלים של ועד העובדים בצורה חזקה.

אליהו גבאי: נבוא לקראת ועד העובדים, נתמוך בהם, אבל החברה שייכת למדינה ושייכת לציבור.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת אורי אריאל, בבקשה.

אורי אריאל: תודה.

אורי אריאל: בסך הכול בחברת חשמל יש עובדים טובים, וראוי לעודד אותם, לא לדרוך עליהם.

אליהו גבאי: כל מה שאמרתי לא נועד לפגוע, אלא לעודד.

אורי אריאל: הבעיה העיקרית היא בהנהלה של החברה.

אורי אריאל: הבעיה הנוספת היא במיניסטריון, שפעמים רבות מתחלף לפני שהוא מבין, הדברים מוכרים.

אורי אריאל: חייבים ללכת להפרטה.

אורי אריאל: מה תהיה מהות ההפרטה זאת שאלה טובה.

אורי אריאל: ועדת הכלכלה תשקוד על זה ותעשה את זה.

אורי אריאל: בניגוד ל"אגד", חבר הכנסת מרגי, יש דוגמה שכבר נאמרה פה, בזק ואחרים, שכולם מבינים שבלעדי ההפרטה היינו בעולם - - -

יעקב מרגי: יש קדחת פיטורין בבזק.

אורי אריאל: השאלה העומדת בפנינו בעיקרה היא מה יקרה אם עובדי חברת החשמל יחליטו להתפקד למישהו, האם המערכת תעמוד יציבה.

יעקב מרגי: אבל המפקד הסתיים.

אורי אריאל: הוועדה הזאת צריכה לאשר היום את הבקשה לפטור, והכנסת צריכה לעשות עבודה טובה ולאשר שחברת החשמל תעבוד לפי חוק ותתייעל ותגיע להישגים נוספים מעבר לכל מה שהגיעה עד היום.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת יצחקי, בבקשה.

אביגדור יצחקי: תודה, גברתי.

אביגדור יצחקי: כמי שהיה מנכ"ל משרד ראש הממשלה, עסקתי הרבה בנושא של השינוי המבני, ואפילו הייתי חבר הוועדה שעמד בראשה מנכ"ל משרד האוצר הקודם, יוסי בכר.

אביגדור יצחקי: לחברת חשמל יש ועד עובדים מאוד טוב, מאוד רציני ומאוד אחראי.

אביגדור יצחקי: אני רוצה להזכיר לכולכם ש-30 שנה לא נסגר השלטר במדינת ישראל, וגם היושב-ראש המנוח אוברקוביץ וגם היושב-ראש הנוכחי צרפתי הם בהחלט אנשים מאוד רציניים, מאוד מכובדים ומאוד אחראיים בכל מה שקשור למשק החשמל בישראל.

אביגדור יצחקי: אני עצמי, ללא קשר לעובדים, לא כל כך אוהב את השינוי המבני, כי אני חושש שהוא לא יצליח.

אביגדור יצחקי: כי בתוך השינוי המבני הזה יש מונופול שהוא ההולכה.

אביגדור יצחקי: זאת אומרת המונופול הטבעי הוא זה שלמעשה ישלוט.

אביגדור יצחקי: ומה קורה בייצור ומה קורה בחלוקה?

אביגדור יצחקי: יחד עם זאת אני חושב שני דברים.

אביגדור יצחקי: האחד, שצריך להיכנס לדיון ציבורי בסוגיה הזאת.

אביגדור יצחקי: אי-אפשר כך לדחות אותו שוב ושוב.

אביגדור יצחקי: לעצם העניין, אני חושב שצריך לקיים את הדיון הציבורי.

אביגדור יצחקי: הדיון הציבורי הוא חשוב, הוא צריך להתנהל בכנסת, עם כל המשמעויות שקשורות להשפעה על משק החשמל בישראל.

שלי יחימוביץ': אני מסכימה אתך.

אביגדור יצחקי: יחד עם זאת, לא היה שינוי מבני אחד בישראל שלא סוכם עם עובדים.

אביגדור יצחקי: בזמנו, סיכמו ההסתדרות, ועד העובדים, האוצר והחברה, לדחות את הדברים האלה לצורך קיום משא-ומתן.

אביגדור יצחקי: המשא-ומתן הזה התנהל, היו פגישות, קבעו פגישות, דיברו ודיברו.

אביגדור יצחקי: כרגע הבקשה היא לא לעשות שינוי מבני, הבקשה היא כולה להאריך את הרישיון בארבעה חודשים.

יצחק גלנטי: זה לא מה שכתוב פה.

אביגדור יצחקי: הבקשה היא לקבל תוספת של ארבעה חודשים לצורך הרישיון, על-מנת לאפשר.

אביגדור יצחקי: חבר הכנסת גלנטי, לא יהיה דבר כזה בישראל.

אביגדור יצחקי: לא היה דבר כזה בישראל.

אביגדור יצחקי: תע"ש לא מופרטת כי אין הסכמה עם העובדים.

אביגדור יצחקי: "עשות אשקלון" היא חברה שמנסים להפריט אותה כבר הרבה שנים.

אביגדור יצחקי: אני, דרך אגב, סגרתי כבר הסכם עם העובדים ולאחר מכן הם חזרו בהם.

אביגדור יצחקי: אבל "עשות אשקלון" עד היום לא נמכרה רק בגלל דבר אחד, אין הסכמה עם העובדים.

אביגדור יצחקי: בכל חברה אחרת, לא "אל על", לא "בזק", אף אחד אחר, אפילו לא הנמלים, לא נעשו הסכמים בלי סיכום עם העובדים.

אביגדור יצחקי: אני חושב שראויים חברי הכנסת שישבו במהלך כל ההפרטות – דרך אגב, גם בנקים, כולם בסוף בהסכמה עם העובדים.

אביגדור יצחקי: אני יצרתי חברה ממשלתית לרכבת, הפעלתי אותה ברשות הנמלים בהסכמה עם העובדים.

אביגדור יצחקי: אין דבר כזה במדינת ישראל שאפשר לעשות משהו, במיוחד לא עם חברת חשמל, ללא הסכמה עם העובדים.

אביגדור יצחקי: כי אם יש כוח לאיזשהו ועד עובדים לעשות איזשהו איום שיש בו משמעות למשק הישראלי ולציבור הישראלי, זה עובדי חברת חשמל.

יצחק גלנטי: אתה לא יכול לשנות את החוק.

אביגדור יצחקי: קודם כל אתה צריך להעלות את זה לדיון הציבורי.

אביגדור יצחקי: כגמלאי אתה צריך להיות מעוניין בזה שזה יעלה לדיון ציבורי.

אביגדור יצחקי: השיטה הזאת של לדחות ואו שהפריץ ימות או שהכלב ימות היא שיטה שלא מתאימה, בטח לא לעובדי חברת חשמל.

אביגדור יצחקי: לכן צריך להתחיל את התהליך, צריך לקיים את התהליך, צריך להביא למצב שהנושא יעלה לדיון.

יצחק גלנטי: מה הדחיפות?

אביגדור יצחקי: אז עכשיו אתה מעניש?

אביגדור יצחקי: זה בדיוק כמו עם הנבצרות בזמנו, שאנשים אמרו: או נבצרות או הדחה.

אביגדור יצחקי: אני עוד לא רואה קצה קצהו של הדחה.

אביגדור יצחקי: אלה לא היו האופציות בכלל.

אביגדור יצחקי: שיקרתם את הציבור, אמרתם לציבור או נבצרות או הדחה, שטות ממדרגה ראשונה.

אביגדור יצחקי: זה לזרות מלח בעיני הציבור.

אביגדור יצחקי: אני מציע לך, בואו נקיים את הדיון, נשמור על כל מה שקשור לזכויות העובדים, נעשה כל מה שצריך, אבל בואו נקיים את הדיון הזה אחת ולתמיד ונוריד אותו מסדר-היום.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת קולט אביטל, בבקשה.

קולט אביטל: אני מודה שלא נוח לי כשבאים עם הצעה כזאת כמה ימים לפני שפג הרישיון.

קולט אביטל: אפשר היה לעשות את זה לפני כמה שבועות.

קולט אביטל: כיוון שמדובר בארכת רישיון, אצביע בעד.

קולט אביטל: יחד עם זאת, אני מבקשת שיתקיים דיון רציני על השינוי, על הרפורמה שרוצים לעשות.

שלי יחימוביץ': פטור מחובת הנחה זה בסתירה לדיון רציני.

קולט אביטל: נעשה עכשיו את התהליכים שיאפשרו לחברת החשמל לעבוד ברישיון בארבעה החודשים הקרובים.

קולט אביטל: כפי שהיושבת-ראש, בצדק, הוציאה דברים מחוק ההסדרים שעליהם אין לנו זמן לדון, זה נושא רציני, זה נושא כבד.

קולט אביטל: אני לא מרימה אוטומטית, אני מבקשת שיהיה דיון רציני בשאלה אם יש מקום להפרטה או לא, בוועדת הכלכלה, ואני אשתתף.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה, גברתי.

רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת אסתרינה טרטמן, בבקשה.

אסתרינה טרטמן: צדק חבר הכנסת סער שאמר שהוא לא מזהה תמימות דעים מוחלטת בקואליציה.

אסתרינה טרטמן: אין תמימות דעים בקואליציה, ואני דווקא גאה בזה.

אסתרינה טרטמן: זה מוכיח שההחלטה או ההצבעה שתיעשה פה היא באמת עניינית, ולא משמעתית.

אסתרינה טרטמן: הראייה פה היא ראייה ממלכתית.

אסתרינה טרטמן: בתקופת כהונתי כחברת הנהגה בהסתדרות, במשך שתי קדנציות כחברת הנהגה, הזדמן לי להיות שותפה עמוק בכל נבכי העניין.

אסתרינה טרטמן: כמו שאתם יודעים, לחברת החשמל יש משקל כבד מאוד בהנהגת ההסתדרות.

גדעון סער: כבר אז היית בקואליציה עם עמיר פרץ.

אסתרינה טרטמן: עד היום אני בקואליציה עם עמיר פרץ.

אסתרינה טרטמן: אני מכירה היטב את הסוגיה הזאת.

אסתרינה טרטמן: הכרתי את אוברקוביץ בזמנו ואני מכירה את צרפתי היום.

אסתרינה טרטמן: הם באמת עושים עבודה נאמנה למען ציבור העובדים, ואין לי ספק שהם ימשיכו לעשות את העבודה בנאמנות.

אסתרינה טרטמן: יתרה מכך, למדתי את החומר לקראת הדיון הזה, ואין כוונה למשרד התשתיות למנוע את הזכויות של העובדים.

אסתרינה טרטמן: יתרה מכך, גם צמרת העובדים בתוך חברת החשמל מכירים בצורך של ההפרדה בין הפעלת ההולכה לבין ייעול המערכת.

אסתרינה טרטמן: הם בעצמם מודים שקיים צורך בכך.

אסתרינה טרטמן: המלחמה פה היא יותר לוודא, אפילו כשלב מקדם בנושא ההתרעה, שלא ניפגע בהמשך.

אסתרינה טרטמן: חובתנו כחברי כנסת להסתכל על הראייה הזאת כראייה ממלכתית, כמובן תוך שמירה ופיקוח בדרכים נוספות לזכויותיהם של העובדים, ואין לי ספק שזה ייעשה הן מצד העובדים והן מצד הכוונה האמיתית של נבחרי הציבור.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, גברתי.

רוחמה אברהם-בלילא: אני עוברת להצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה בכל הקריאות – קריאה ראשונה, קריאה שנייה וקריאה שלישית?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין

גדעון סער: למה אנחנו צריכים להצביע על קריאה שנייה וקריאה שלישית?

רוחמה אברהם-בלילא: כי זו הבקשה, ואמרתי את זה לפני ההצבעה.

גדעון סער: אני מבקש רביזיה, גברתי.

רוחמה אברהם-בלילא: דקה לרביזיה.

גדעון סער: אני רוצה לנמק.

גדעון סער: למה צריך פטור מחובת הנחה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית?

גדעון סער: אני רוצה להבין את נציגי הממשלה.

גדעון סער: מה הצורך בזה?

גדעון סער: אתם רוצים כללי משחק אחרים, אנחנו יכולים לנקוט בדרך אחרת.

גדעון סער: מה העניין הזה?

רוחמה אברהם-בלילא: בקשת הממשלה היתה לפטור את הצעת החוק משלוש הקריאות.

אביגדור יצחקי: למה?

אביגדור יצחקי: הבנו למה קריאה ראשונה.

רוחמה אברהם-בלילא: במקום שהיום יהיה דיון במליאה ומחר הם יבואו שוב לוועדת הכנסת, ונצטרך להצביע שוב, אנחנו עושים את זה היום.

גדעון סער: יהיה דיון בוועדת הכלכלה.

אביגדור יצחקי: כמה זמן צריך בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה?

רוחמה אברהם-בלילא: אחרי ההנחה צריך 24 שעות.

גדעון סער: אני בעד פטור בקריאה הראשונה.

גדעון סער: אני לא יודע מדוע דורשים מאתנו, בעורמה, פטור שהוא לא נחוץ לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

גדעון סער: מלבד זה, אם נגיע ל-3 במארס ותהיה בעיה, ועדת הכנסת מוסמכת לשבת שוב ולהחליט.

גדעון סער: אנחנו לא אוטומטים.

גדעון סער: לכן אני מבקש להצביע מחדש, כי הדבר הזה לא מובן לכולם.

ראובן ריבלין: אין צורך לפטור הנחה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: ברגע שאת מניחה את זה אחר הצהריים, למחרת בבוקר אפשר להצביע.

אביגדור יצחקי: מנכ"ל משרד התשתיות, אני ממש מתרה בכם.

אביגדור יצחקי: אם זה לא יבוא היום וזה יידחה ליום שני, אתם פשוט מבזים את ועדת הכנסת.

אביגדור יצחקי: אחד השרים אמר שאו שזה יהיה ביום רביעי או שזה יהיה ביום שני.

אביגדור יצחקי: זה חייב להיות היום.

חזי קוגלר: זה יונח היום.

אביגדור יצחקי: אחרי שזה יונח היום, הרי זה צריך להידון בסופו של דבר בוועדה.

אביגדור יצחקי: אי-אפשר בוועדה לנהל דיון של שעה על העניין הזה, זה צריך דיון של כמה שעות בוועדת הכלכלה.

אביגדור יצחקי: אני פונה אלייך, היועצת המשפטית של משרד התשתיות, שיש לך כל כך הרבה ניסיון, להגיד שבעניין הזה של 24 שעות בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, על-מנת שיהיה קונצנזוס לפטור מחובת הנחה, לוותר על קריאה שנייה וקריאה שלישית ולבקש פטור מחובת הנחה על הקריאה הראשונה.

אביגדור יצחקי: תביאו היום, מחר תדונו וביום שני נאשר את החוק.

יורם מרציאנו: אני לא מבין מה המהירות הזאת, לאן כולם נחפזים.

יורם מרציאנו: יש ועדת כלכלה מחר, לא כל כך מהר עושים פה דברים.

יורם מרציאנו: לא מבין מה המחטף הזה.

אבשלום וילן: יורם, אתה מקדימה?

יורם מרציאנו: אתה תפתור קודם את הבעיות של מרצ.

אבשלום וילן: אני לא פותר את הבעיות של העבודה.

אבשלום וילן: אצלנו יושב-ראש סיעה שתוקף שרים עף מתפקידו.

רוחמה אברהם-בלילא: היועצת המשפטית, בבקשה.

דרורה ליפשיץ: הממשלה ביקשה, ולא בפעם הראשונה, וחבר הכנסת גדעון סער גם מתפקידו הקודם זוכר את זה שהממשלה מבקשת פטור מחובת הנחה לעתים משלוש קריאות, כי לוח הזמנים צפוף ודחוף.

ראובן ריבלין: כשהיא רוצה להעביר את החוק באותו יום.

דרורה ליפשיץ: כיוון שהרישיונות אמורים להסתיים בתחילת חודש מארס, ואנחנו לא יודעים מתי יסתיים הדיון בוועדת הכלכלה, ביקשה הממשלה לקבל פטור מחובת הנחה בשלוש קריאות, כדי שאם נגיע לדקה ה-90 לא נצטרך לבקש פעם נוספת מוועדת הכנסת.

אורי אריאל: לא יקום ולא יהיה.

גדעון סער: לא ניתן.

דרורה ליפשיץ: נאמר פה שהדבר נעשה בעורמה ובתחכום, וחייבים להגיד שהדברים מצוינים במכתב שקראה יושבת-ראש הוועדה, זאת בקשה שאמרנו אותה כל הזמן, ולכן אני חושבת שהמלים "בעורמה ובתחכום" לא היו במקום.

ראובן ריבלין: הואיל ואין כוונה לקיים את ההצבעות בקריאה ראשונה, בקריאה שנייה ובקריאה שלישית היום, מטבע הדברים שרוב הדיון שכאן נסב על הפטור מחובת הנחה לגבי קריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: כל חברי הוועדה התרשמו שמדובר בקידום הדיון בקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: נדמה לי שרק תוך כדי הצבעה, כאשר כבר הרמנו את ידינו, התברר הדבר.

אחמד טיבי: זה לא נכון, כי גם המנכ"ל אמר קריאה ראשונה, קריאה שנייה וקריאה שלישית, וגם יושבת-ראש הוועדה אמרה כך.

ראובן ריבלין: הואיל ופרקטית בדרך כלל הממשלה מבקשת פטור מכל הדיונים כאשר מבקשים להעביר את החוק כולו באותו יום, ולא נדע מה ילד יום, אין כוונה של הממשלה להעביר היום מעבר לדיון בקריאה הראשונה.

ראובן ריבלין: לכן אני מציע ליושבת-ראש הוועדה לקבל את הרביזיה ולהצביע מיד על פטור מחובת הנחה רק על קריאה ראשונה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי שיצביע בעד הרביזיה זה אומר שאנחנו מבטלים את ההצבעה הקודמת, ולאחר מכן נעבור להצבעה רק על פטור מחובת הנחה לקריאה ראשונה.

גדעון סער: אני רוצה להבין את החיוניות בדרישה לקריאה השנייה והקריאה השלישית.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עוברים להצבעה על הרביזיה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד הרביזיה?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 14 נגד – אין נמנעים – אין הרביזיה התקבלה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני עוברת להצבעה על פטור מחובת הנחה לקריאה ראשונה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 14 נגד – 3 נמנעים – אין 14 בעד, שלושה מתנגדים, אין נמנעים.

רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת שהצעת החוק קיבלה פטור מחובת הנחה לקריאה הראשונה.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.