ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 173, 2007-02-20 11:30

משה שרוני: צהריים טובים.

משה שרוני: אני פותח את הישיבה.

משה שרוני: הנושא: דוח שר הבריאות על עישון 2005 – 2006.

משה שרוני: רשות הדיבור למשרד הבריאות, בבקשה אדוני.

מנפרד גרין: תודה אדוני היושב ראש.

מנפרד גרין: שמי מנפרד גרין ואני ראש המרכז הלאומי לבקרת מחלות במשרד הבריאות.

מנפרד גרין: אני אציג את הדוח ואראה לכם מצגת.

מנפרד גרין: אתם לא חייבים לראות את כל המצגת, רק מה שנראה לכם רלוונטי.

מנפרד גרין: (מוצגת מצגת) אני אתחיל עם השורה התחתונה ואז נתחיל עם המצגת.

מנפרד גרין: שני דברים חשובים: אחד, משרד הבריאות, בעזרת גורמים נוספים, מקיים פעילות רבה בתחום מניעת עישון או צמצום ההיקף העישון.

מנפרד גרין: יחד עם זאת, בשנים האחרונות אנחנו לא רואים שינוי משמעותי בהיקף העישון בישראל.

מנפרד גרין: יתכן שעכשיו אנחנו נתקלים בגרעין הקשה, שיהיה קשה להשפיע עליו להפסיק לעשן ויתכן ונצטרך לחשוב על דרכים נוספות.

מנפרד גרין: לגבי הנתונים שאני אציג.

מנפרד גרין: אדגיש שסטייה מהנתונים לפה ולשם אינה משמעותית, מה שחשוב אלה המגמות במשך השנים.

מנפרד גרין: אם אנחנו רואים שיש עלייה או ירידה במשך שנתיים, אנחנו יכולים לדבר על סדר גודל ומגמות ולא על נתונים מדויקים.

מנפרד גרין: מנתונים שהיו לנו בשנה שעברה, כי זה דוח של שנה שעברה, עולה כי בערך 25% מהאוכלוסייה מעשנים, מתוכם 32% גברים ו-19% אחוז נשים.

רן כהן: מדוע זה נראה שנשים מעשנות יותר?

מנפרד גרין: אולי בפומבי.

רן כהן: בכל פורום שאני נמצא אני רואה שנשים מעשנות יותר.

רן כהן: יכול להיות שזה לא כולל חרדים וערבים.

מנפרד גרין: יש הבדל בין המגזר היהודי למגזר הערבי.

מנפרד גרין: במגזר הערבי העישון בקרב הנשים הוא עדיין נמוך.

מנפרד גרין: יש סימנים של עלייה אבל עדיין האחוז נמוך.

מנפרד גרין: אני מדגיש שהנתונים מתוקננים בהתאם לגיל והאחוזים כאן לא כל כך רלוונטיים.

מנפרד גרין: מה שרלוונטי זאת ההשפעה כי התוצאות הן אחרי תיקנון מתמטי של הגיל.

מנפרד גרין: כאן אנחנו רואים בעצם את ההבדל הגדול בין יהודים לערבים.

מנפרד גרין: במיוחד רואים שבקרב הגברים הערביים, העישון הוא בהיקף גדול מאוד וכמעט לא רואים שינוי בהיקף.

מנפרד גרין: אני מוסיף לזה נתון ששיעור התחלואה בסרטן הריאה אצל הערבים הוא בשיעור גבוה מאצל היהודים.

מנפרד גרין: סרטן הריאה הוא אחד מגורמי התמותה העיקריים בקרב גברים ערביים.

מנפרד גרין: אם אנחנו מסתכלים על השוואה בינלאומית, אז ישראל, בגברים, נמצאת אי שם באמצע.

מנפרד גרין: אנחנו יותר גבוהים מארצות הברית ויחסית לאירופה אנחנו אי שם באמצע.

מנפרד גרין: בקרב הנשים אנחנו דווקא ברמה נמוכה יחסית לאירופה.

מנפרד גרין: אלה מגמות בעישון ביחס לאוכלוסיה הבוגרת.

מנפרד גרין: הקווים אצל האוכלוסייה הערבית הם קצרים כי לא היו נתונים שוטפים מהמגזר הערבי.

מנפרד גרין: רק בשנים האחרונות התחלנו לאסוף נתונים באופן שיטתי בקרב האוכלוסייה הערבית.

מנפרד גרין: אתם רואים את הירידה המתמדת אצלם משנות ה-80 עד שנות ה-90 ואז התחלנו לראות יציבות.

מנפרד גרין: למעשה, בשנים האחרונות כמעט ולא רואים שינוי.

מנפרד גרין: יש ירידה קלה בקרב הנשים היהודיות.

מנפרד גרין: בקרב הגברים הערביים, לפחות לפי דיווח, יש מגמת ירידה אבל זה מבוסס על 3 סקרים בלבד.

מנפרד גרין: אני אעבור עכשיו לנושא של מוכנות להפסיק לעשן: 20% מהמעשנים מצהירים שהם מתכוונים להפסיק לעשן בחודש הקרוב.

מנפרד גרין: רק אחוז נמוך עושה את זה אבל לפחות יש להם רצון להפסיק.

מנפרד גרין: נושא הגדלת האזהרות על גבי קופסאות הסיגריות: זאת אחת מהפעילויות של משרד הבריאות בשנים האחרונות.

מנפרד גרין: רוב הציבור חושב שזה כן משפיע על התנהגות בריאותית.

מנפרד גרין: דפוסי העישון בקרב בני נוער: אנחנו עורכים סקרים פעם ב-4 שנים.

מנפרד גרין: הממצאים הם מסקר תזונה אצל צעירים.

מנפרד גרין: אלה האחוזים של ילדים שמדווחים שהם מעשנים באופן שגרתי.

מנפרד גרין: זה לא אומר שהם מעשנים קופסה ביום, יכול להיות שזה דיווח על 2 או 3 סיגריות, אבל אלה הילדים שמדווחים שהם מעשנים באופן שגרתי ומגדירים עצמם כמעשנים.

מנפרד גרין: התופעה מדאיגה קצת כי מדובר ב- 14% אצל הבנים וב-8% אצל הבנות.

רן כהן: מעניין שזה יורד ב-י' וב-יא' ועולה לקראת יב', יכול להיות שלקראת הצבא זה עולה בחזרה.

מנפרד גרין: יכול להיות שזה רק סטטיסטית.

מנפרד גרין: החשיפה לעישון זה אחד הנושאים החשובים לנו.

מנפרד גרין: כאן אנחנו רואים שהחשיפה לעישון היא בקרב תלמידי כיתות ז' עד יב'.

מנפרד גרין: אחוז לא מבוטל חשופים לעישון בבית ובבית ספר.

מנפרד גרין: אנחנו שומעים על תופעה של מורים ותלמידים שמעשנים אחד ליד השני.

מנפרד גרין: כמובן שיש חשיפה במקומות בילוי.

רן כהן: אצל חלק מהאנשים זה גם בבית, גם בבית הספר וגם במקומות הבילוי.

מנפרד גרין: לפי קבוצות אוכלוסיה אין הבדל גדול בין יהודים לערבים בחשיפה לעישון.

מנפרד גרין: עישון נרגילה זה אחד מהנושאים המעניינים.

מנפרד גרין: יש תופעה שנרגילה היא אפילו בילוי משפחתי.

מנפרד גרין: זאת תופעה לא כל כך שכיחה בקרב הילדים הערבים.

מנפרד גרין: דווקא אצל הילדים היהודיים זה נתפס כבילוי, משהו אקזוטי.

רן כהן: הנזק הבריאותי בנרגילה הוא כמו בסיגריות?

עמוס האוזנר: פגשתי חוקרים מסוריה ומלבנון שעשו על זה עבודות מאוד יסודיות ומסתבר שאם אתה יושב במעגל של נרגילה, אתה בעצם מקבל קופסה שלמה של סיגריות.

קריאה: גם העברת הפיה מפה לפה מגדילה את מספר המחלות שאתה עלול לחלות מהן.

רן כהן: עמדות בנושא עישון בקרב בני נוער: האם יש לאסור עישון מתחת לגיל 18?

רן כהן: מעניין שאחוז גבוה של ילדים מסכימים עם החוק הזה.

רן כהן: מצב העישון בצה"ל: אלה נתונים שקיבלנו מהצבא, עישון בקרב מתגייסים.

רן כהן: אנחנו רואים שכמעט ואין שינוי משנת 1998 ל-1999.

רן כהן: רואים שבשנות ה-90' היתה עלייה.

מנפרד גרין: כן, היתה עלייה שהיא לא לגמרי מוסברת.

מנפרד גרין: אני לא יודע אם היה גיוס מיוחד בתקופה הזאת אבל אין לנו הסבר מדויק.

רוני קציר: הנתונים הם דיי יציבים.

רוני קציר: אנחנו מדברים על 5%,על פי סקר מדגמי, החל מסוף שנות ה-70.

רוני קציר: ראיתם בשקפים הקודמים, שאחוזי העישון ב-יב' הוא 14% ולקראת הגיוס זה קופץ ל-32%.

רוני קציר: חשוב לציין שהסקר הזה הוא 5% יציב 20 שנה.

מנפרד גרין: נקודה נוספת היא, שאין הבדל גם בין בנים לבנות.

מנפרד גרין: פעם אלה היו בעיקר הבנים, והיום זה כמעט זהה.

מנפרד גרין: גם בצבא וגם באוכלוסיה הכללית, אנחנו במצב יחסית סטטי.

מנפרד גרין: זאת תופעה שהיתה גם בארצות הברית לפני שנים.

מנפרד גרין: בארצות הברית כבר מתחילים לראות ירידה, אבל אנחנו עדיין בשלב הסטטי הזה שבו כמעט אין שינוי.

מנפרד גרין: דרך אגב, עצם העובדה שאחוז המעשנים נשאר כפי שהוא, אומר שמספר המעשנים עולה כל שנה.

מנפרד גרין: פעילות משרד הבריאות למניעת עישון: ישנה הרבה פעילות.

מנפרד גרין: הקמנו את הוועדה הבין משרדית לבתי ספר נקיים מעישון.

מנפרד גרין: אני חושב שההשפעה תהיה יותר על המורים מאשר על התלמידים, וזאת היתה הכוונה כאן.

מנפרד גרין: תוכניות ייחודיות לשנת 2006:

מנפרד גרין: פיתוח תוכנית למידה מתוקשבת, בשיתוף עם האוניברסיטה העברית, למניעת עישון.

מנפרד גרין: הקמת אתר גמילה מעישון לבני נוער בשיתוף נענע ופיתוח תכנית טלוויזיה לילדים.

מנפרד גרין: ישנה תכנית גדולה יותר שנקראת 2020.

מנפרד גרין: התכנית למצב בריאות ב-2020 ומה צריך לעשות כדי להגיע למצב בריאות יותר טוב.

מנפרד גרין: חלק ניכר מהפעילות שלנו זה בצמצום היקף העישון.

מנפרד גרין: ארגונים נוספים: לא רשמתי את כולם, יש הרבה.

מנפרד גרין: האגודה למלחמה בסרטן, משרד החינוך, קופות חולים, צה"ל.

מנפרד גרין: חקיקה: עורכת הדין אילנה מישר, היועצת המשפטית של המשרד, יכולה להתייחס.

מנפרד גרין: אחד מהחוקים הבולטים הוא איסור מכירת סיגריות ומוצרי טבק לילדים.

מנפרד גרין: דבר נוסף זה האיסור בשימוש במונח "סיגריה לייט", כאילו שזה טבק שאינו מסוכן.

מנפרד גרין: יש סדרה של הצעות חוק להגבלת הפרסומות, הצעת חוק לתיקון פקודת טבק וכן הלאה.

מנפרד גרין: אולי אילנה תתייחס לכך אחר כך.

מנפרד גרין: ללא ספק עישון הוא גורם המוות העיקרי במדינת ישראל.

מנפרד גרין: אם הייתי צריך לומר מה גורם התמותה הגדול ביותר במדינת ישראל, אז עישון הוא למעלה, כל היתר למטה.

מנפרד גרין: עישון זה בעצם הבסיס להרבה מחלות אחרות כולל סרטן ומחלות לב.

מנפרד גרין: שואלים תמיד כמה אנשים מתים מידי שנה מעישון.

מנפרד גרין: התשובה היא: בין 6,000 ל-10,000.

מנפרד גרין: המספר הוא מספר ביניים אבל זה לא משנה.

מנפרד גרין: גם אם זה רק 6,000 זאת טרגדיה בפני עצמה.

מנפרד גרין: הנתונים האלה לא מבוססים על אנשים אלא על מודלים סטטיסטיים.

מנפרד גרין: יש מודל שהוא יותר שמרני ומודל שהוא פחות שמרני.

מנפרד גרין: היותר שמרני, הייתי מעריך שהוא בערך 6,000 לשנה, ואם הוא פחות שמרני, זה יכול להגיע ל-10,000 בשנה.

מנפרד גרין: זאת הסיבה להבדלים בין המספרים.

מנפרד גרין: יש גם מודלים אירופאים ואמריקאיים.

משה שרוני: חסרים לי נתונים בעניין האכיפה של איסור עישון במקומות ציבוריים.

משה שרוני: האם יש נתונים לגבי מספר הדוחות שהוגשו בגין עישון במקומות ציבוריים?

אילנה מישר: בדוח שהונח על שולחן הוועדה יש פרק שעוסק בנושא האכיפה.

אילנה מישר: קיבלנו דיווחים מהעיריות לגבי האכיפה.

אילנה מישר: לצערי התמונה אינה מעודדת.

אילנה מישר: רק 16 עיריות דיווחו שאכפו את החוק.

אילנה מישר: מתוכן אפשר לציין לטובה את עיריות באר שבע, חולון, הרצליה, ירושלים ורמת-גן.

אילנה מישר: שאר העיריות שדיווחו הגישו מספר מאוד מצומצם של דוחות.

אילנה מישר: בעיריית תל אביב לא הגישו אף דוח.

אילנה מישר: עוד כמה עיריות בודדות דיווחו על התארגנות לקראת אכיפה.

אילנה מישר: אלה נתונים דיי עגומים.

מידד גיסין: בדיון הזה אני מייצג את האגודה למלחמה בסרטן, שאני חלק ממנה.

מידד גיסין: בדוח של משרד הבריאות, בפרק של האגודה למלחמת בסרטן, מוצגת כל הפעילות של האגודה למלחמה בסרטן.

מידד גיסין: האגודה עושה הרבה מאוד בנושא הזה.

מידד גיסין: אני רואה את הנושא של האכיפה כנושא החשוב ביותר.

מידד גיסין: אם לדבר מהצד האישי, למרות בת הזוג שלי בבית מעשנת, אני בעד החמרת נושא האכיפה כי לדעתי זאת הדרך היחידה למנוע עישון.

מידד גיסין: הדבר השני הוא הטיפול בילדים ובבני נוער החל מגיל הגן.

מידד גיסין: לאגודה למלחמה בסרטן יש גם אתר לילדים צעירים מאוד.

מידד גיסין: החינוך הזה צריך להגיע בגיל צעיר מאוד.

מידד גיסין: דבר שמפריע לי מאוד הוא רשימת החוקים שנמצאים בשלבי חקיקה שונים, כאלה שאפילו לא עברו את הקריאה הטרומית בנושא של מניעת עישון.

מידד גיסין: אני חושב שהוועדה הזאת בהחלט יכולה ללחוץ על חברי הכנסת או על המוסדות של הכנסת, שמעכבים מכל מיני סיבות את החוקים האלה, לזרז את החקיקה של כל החוקים המופיעים ברשימה.

מידד גיסין: לדעתי, החקיקה שלהם ואכיפתם לאחר מכן, יכולים לתרום להקטנת בעיית העישון.

משה שרוני: אני מבין שאתה בעצם מעשן פאסיבי.

ליאורה ולינסקי: אני רוצה להוסיף שמחקרים בעולם מוכיחים שהדרך היחידה היעילה להפחתת עישון בבני נוער, זה מסר סביבתי.

ליאורה ולינסקי: אתה יכול לתת הרצאות בבתי ספר מעכשיו ועד הודעה חדשה.

ליאורה ולינסקי: אם הילד רואה מורה מעשן בבית ספר או הולך לקניון ורואה אנשים שמעשנים מתחת לשלט האוסר עישון, ישנה סבירות גבוהה שהוא יתחיל לעשן.

ליאורה ולינסקי: לכן הדרך היחידה למנוע דור חדש של מעשנים היא לאכוף בצורה יעילה את החוקים.

שוש גן נוי: הפעילות שלנו בתחום מניעת עישון, חקיקה ואכיפה, מפורטת בדוח.

שוש גן נוי: כדי להפחית את התחלת העישון אצל בני הנוער צריך לנקוט בדרך כוללנית – חינוך, הדרכה מניעה.

שוש גן נוי: לצערנו הנושא של עישון הוא לא חובה בתכנית הלימודים.

שוש גן נוי: אחת הדרכים היא לכלול את הנושא של מניעת עישון ושזה יהיה חובה ולא תלוי ברצונו של מורה או מנהל כזה ואחר.

משה שרוני: אם היו עוד 250 אחיות בבתי הספר, אני חושב שהיו פותרים את הבעיה.

משה שרוני: משרד החינוך צריך לדאוג שיהיו עוד 250 אחיות בבתי הספר.

שוש גן נוי: המורים מעבירים את המסר הזה בכל מיני שיעורים.

שוש גן נוי: לצערנו הנושא הזה לא נמצא בסל הבריאות.

שוש גן נוי: דבר נוסף שהוכיח עצמו מאוד יעיל הוא הגדלת תקציבים באמצעות חלק מהמיסוי על הסיגריות.

שוש גן נוי: למשל, באוסטרליה יש ירידה בעישון אצל בני נוער.

שוש גן נוי: אותו דבר בקליפורניה ובעוד כמה מדיניות בארצות הברית.

עמוס האוזנר: הדיון היום הוא לפי סעיף 4 של החוק, שבעצם אומר שכאשר יוגש הדוח, הוועדה תעיר את הערותיה ותמליץ המלצות כפי שתמצא לנכון.

עמוס האוזנר: העתק מהערותיה והמלצותיה יועברו לשר.

עמוס האוזנר: זאת אומרת, הוועדה הזאת קיבלה תפקיד, לפי החוק, לתת המלצות, ושר הבריאות יתחשב בהמלצות של הוועדה.

עמוס האוזנר: אחד הדברים הבולטים בגרפים שד"ר גרין הציג, היה שיש דברים שעוזרים.

עמוס האוזנר: אפשר היה לראות שמידי פעם היו ירידות תלולות בעישון.

עמוס האוזנר: אנחנו יכולים להסביר את הירידות האלה בתקופות שבהן אירעו.

עמוס האוזנר: למשל, בשנים 86' עד 88' היתה מערכה ציבורית עם תשדירי שירות.

עמוס האוזנר: היו שלא אהבו את התולעים הזוחלות על המסך, אבל זה הוריד את העישון.

עמוס האוזנר: ב-1994 נכנס לתוקף החוק שמגביל את העישון במקומות העבודה.

עמוס האוזנר: יש כאלה שאהבו את זה, יש כאלה שלא אהבו, אבל היתה ירידה מאוד בולטת בעישון ב-94'.

עמוס האוזנר: אפשר לראות ירידה גם ב-2001.

עמוס האוזנר: זאת אומרת, אפשר לעשות משהו.

עמוס האוזנר: השאלה מה כדאי שנעשה כדי להשיג תוצאות כפי שהשיגו בתקופות האלה?

עמוס האוזנר: כפי שדוקטור גרין אמר, המצב כרגע הוא מצב סטטי.

עמוס האוזנר: אם כן, מה אני הייתי מציע?

עמוס האוזנר: אני הייתי אומר שתמותה של 6,000, שזאת ההערכה זהירה, זה משהו מאוד חמור.

עמוס האוזנר: אם נשווה את זה לבעיה לאומית מאוד חמורה של תאונות דרכים, אז מתאונות דרכים מתים כל שנה 450 איש, וזאת בעיה חמורה.

עמוס האוזנר: אבל, נושא תאונות דרכים נמצא ראוי להקמת רשות לאומית, אז גם הנושא הזה של מניעת עישון ראוי להקמת רשות לאומית למניעת עישון.

עמוס האוזנר: זאת המלצתי הראשונה.

עמוס האוזנר: המלצות נוספות הועלו בכנס ים המלח שהתקיים בצפת בחודש יוני השנה בנושא התנהגות בריאותית כיעד לאומי.

עמוס האוזנר: שם ניתנו מספר המלצות מעניינות להפחתת העישון ונזקיו ואני רוצה להביא אותן בקצרה.

עמוס האוזנר: אחת מהן מטפלת בנושא מניעת ההתמכרות.

עמוס האוזנר: הטבק כולל גם חומרים רעילים וגם חומרים ממכרים.

עמוס האוזנר: זאת אומרת, הצרכן לא יכול לבחור.

עמוס האוזנר: הוא מקבל גם את זה וגם את זה.

עמוס האוזנר: אין לו אפשרות לומר שהוא רוצה סיגריה בלי החומרים הממכרים או שהוא רוצה רק את הניקוטין.

עמוס האוזנר: הוא מקבל הכל בחבילה אחת.

עמוס האוזנר: את המצב הזה אפשר לשנות ואני חושב שזה נושא שראוי לטיפולו של המחוקק.

עמוס האוזנר: נושא אחר הוא נושא המיסוי הישיר.

עמוס האוזנר: ההצעה היא להתיר כניכוי, לצרכי מס הכנסה או לתשומות למע"מ, הוצאות שנעשו לפרסום, קידום מכירות או שתדלנות של מוצרי סיגריות או מוצרי טבק.

עמוס האוזנר: נושא אחר, שאני מטפל בו גם באופן אישי, אלה התביעות המשפטיות נגד חברות הסיגריות.

עמוס האוזנר: מומלץ לעודד את זה.

עמוס האוזנר: יש אמצעים ספציפיים לבני נוער, בתחום המס על הטבק של הנרגילות.

עמוס האוזנר: יש הצעה להשוות אותו למס על הסיגריות.

עמוס האוזנר: המלצה שמופיעה פה וכבר הפכה לחוק, זה איסור על מכירה של סיגריות בודדות, כד שילדים לא יתמכרו.

עמוס האוזנר: עקב יוזמתה של עורכת הדין מישר, החוק הזה כבר קיים ועבר.

עמוס האוזנר: הצעה אחרת מדברת על איסור פרסום של סיגריות כולל פרסומות מוסוות, עקיפות או נסתרות.

עמוס האוזנר: הצעה אחרת בתחום המיסוי העקיף.

עמוס האוזנר: מדינת ישראל התחייבה באמנה בין לאומית, היא אמנת הפיקוח על מוצרי טבק משנת 2003, שישראל אישררה אותה בשנת 2005.

עמוס האוזנר: בין היתר ישראל התחייבה לבטל את המוסד של ה"דיוטי פרי" על סיגריות.

עמוס האוזנר: לא כולם יאהבו את זה, אבל זאת ההמלצה שמופיעה שם.

עמוס האוזנר: הצעה אחרת: שימוש בחלק מהמיסוי על סיגריות למניעת עישון, שזה נהוג באוסטרליה ובחלק ממדינות ארצות הברית.

עמוס האוזנר: הופנתה תשומת הלב לזה שמחירי הסיגריות בישראל יחסית נמוכים למחירים באירופה ובארצות הברית.

עמוס האוזנר: הזכירו איסור מכירת סיגריות בבתי חולים ובמחנות צה"ל.

עמוס האוזנר: איסור מכירת סיגריות ברדיוס של מבתי ספר, והקצאה מיוחדת בחוק של תקציב למטרה של מניעה.

עמוס האוזנר: המלצה מיוחדת שעוסקת במעשנים ובסיוע להם, היא בנושא סל הבריאות.

עמוס האוזנר: אני חושב שנושא הגמילה מעישון צריך להיות חלק מסל הבריאות.

עמוס האוזנר: אם אנחנו לוקחים מיסים על הסיגריות, אנחנו צריכים לסייע לאנשים להפסיק לעשן כחלק מסל הבריאות.

עמוס האוזנר: תודה רבה.

מידד גיסין: אפשר להעביר חלק מהמיסים של הסיגריות לסל הבריאות.

משה שרוני: לשר הבריאות אין כסף לכדורים החשובים ביותר, אז הוא יכניס את זה לסל הבריאות?

משה שרוני: באמת, אנחנו צריכים להיות מציאותיים.

משה שרוני: אני רוצה לשאול את משרד הבריאות, לדעתכם, אם תהיה אכיפה מוגברת זה יהיה אפקטיבי והאם יש סקר בינלאומי בנושא?

מנפרד גרין: אני חושב שאם אנחנו רוצים להשפיע, זה צריך להיות הדבר העיקרי.

מנפרד גרין: מעבר לזה שחושפים את הלא מעשנים לעשן במקומות ציבוריים יש מסר מאוד ברור.

מנפרד גרין: אנחנו יושבים במקומות שבכלל אין בהם שילוט.

מנפרד גרין: אנחנו יושבים במסעדות ורואים שאנשים מעשנים במקומות שאסור, ושום דבר לא קורה.

מנפרד גרין: המסר לציבור הוא שזה לא רציני.

מנפרד גרין: אנחנו צריכים להעביר מסר שאנחנו רואים בזה בעיה מספר אחת במדינת ישראל.

משה שרוני: אולי תעשו כנס, תכנסו את ראשי הערים וראשי המועצות כדי שהם יאכפו את החוק.

מנפרד גרין: אתה הזכרת את הצד המציאותי, ואתה נמצא בגוף שמחליט לאן יוקצו המשאבים.

מנפרד גרין: אני מניח שיש צורך כאן במשאבים.

מנפרד גרין: אני חושב שזאת השקעה כל כך טובה.

מנפרד גרין: אם מישהו שואל אותי, כרופא, מה הייתי עושה למען בריאות הציבור, הייתי אומר קודם עישון ואחר כך נתחיל לחשוב על דברים אחרים כי זה כל כך בולט.

עמוס האוזנר: הייתי מוסיף דבר נוסף.

עמוס האוזנר: אם נסתכל על הדוח, אז משרד הבריאות פנה לרשויות המקומות וחלק מהן בכלל לא טרחו לענות.

משה שרוני: אולי שר הבריאות יחד עם שר הפנים יעשו איזו פעולה.

משה שרוני: אני חושב שזה יהיה יותר אפקטיבי

אילנה מישר: בחלק מהמדינות בארצות הברית, ניו יורק, קליפורניה, כשחוקקו חוקים שהגבילו באופן דרסטי את העישון במקומות ציבוריים והיתה אכיפה מספקת, ראו ירידה בשיעורי העישון.

אילנה מישר: בוועדת הכלכלה דנים עכשיו בהצעת חוק שתטיל אחריות גם על בעל המקום הציבורי לדאוג למניעת העישון במקום.

אילנה מישר: בעל המסעדה לא יהיה רשאי להיות אדיש לזה שאנשים יושבים אצלו במסעדה ומעשנים.

אילנה מישר: אם הוא מתיר אצלו את העישון, אז גם הוא חשוף לקנס.

אילנה מישר: זה יוכל להקל על העיריות לאכוף את החוק.

סלמן זרקא: אני חושב שהנתונים שהציג פרופסור גרין הם נתונים מטרידים.

סלמן זרקא: 8 שנים של יציבות, בין אם בצה"ל ובין אם בסקטור האזרחי, עם כל הפעילות הרבה שמתבצעת – אני מסתכל ימינה ושמאלה וכל האנשים מוכרים כאן.

סלמן זרקא: אנחנו נפגשים בכל מיני פורומים שמנסים לקדם את צמצום העישון.

סלמן זרקא: זה מאוד מטריד.

סלמן זרקא: אם צריך להסתכל על מגמות, המגמה העיקרית היא שגיל התחלת העישון הולך ויורד.

סלמן זרקא: אנחנו רק הולכים למצב יותר גרוע מבחינת נתוני העישון.

סלמן זרקא: אם יש אופטימיות בחדר, אני מבקש להיות זה שאומר שהאופטימיות לא נכונה ומצבנו הולך ומדרדר, למרות החוקים ולמרות הפעילות הרבה שאנחנו עושים.

סלמן זרקא: אני רוצה לחזק את הדברים שנאמרו קודם.

סלמן זרקא: אני חושב שמבחינה ערכית ואתית צריכה להיות אפס סובלנות לעישון כפוי.

סלמן זרקא: לא יכול להיות שילדים ונשים יהיו חשופים לעישון כפוי והרכבת עוברת.

סלמן זרקא: אני חושב שזה אולי המרכיב העיקרי שצריך לחזק אותו.

סלמן זרקא: גם בתוך מחנות צה"ל אנחנו במגמת שינוי פקודת מטכ"ל, שעד עכשיו התירה עישון בהתכנסויות ובישיבות.

סלמן זרקא: לשמחתי, הפקודה נמצאת בסבב ויהיה אסור לעשן בתוך צה"ל גם בתוך דיונים ויחול על צה"ל הנוהל שחל על מקומות עבודה.

סלמן זרקא: עד עכשיו צה"ל היה מוחרג ולא התייחסנו אליו כמקום עבודה.

סלמן זרקא: אני סבור שצריכה לצאת קריאה לשר הבריאות, לכל הגורמים ולצה"ל ולשר הביטחון של אפס סובלנות לעישון כפוי.

עירית שמש: אני זכיתי בבית המשפט העליון, באמצעות עורך דין עמוס האוזנר, בתביעה נגד מסעדה ששם עישנו.

עירית שמש: אני רוצה לחזק את העניין של האכיפה.

עירית שמש: החוק יכול לעבור רק בדרך של אכיפה.

עירית שמש: במסעדה, הייתי בהריון וישבתי שם עם ילדי ועם בעלי ומאוד סבלתי מזה שעישנו.

עירית שמש: גם המלצרים עישנו.

עירית שמש: אחד המלצרים ניסה להזדהות אותי בזה שהוא אמר שהוא עובד שם וגם הוא סובל מהסיגריות ואין מה לעשות.

עירית שמש: בהתחלה עברנו למקום אחר אבל זה לא עזר והעשן הגיע אלינו.

עירית שמש: כשפניתי לבעל המסעדה הוא אמר שאצלו במסעדה מותר לעשן.

עירית שמש: לא היו שם שלטים.

עירית שמש: נאלצתי להגיע עד לבית המשפט העליון כדי להוכיח לו שאסור לעשן במקום שיש בו רישוי עסקים וכדי להוכיח לבעלים שיש צורך בהתחשבות.

עירית שמש: אם היינו מסתמכים על זה שאנשים יתחשבו באלה שיושבים לידם וסובלים מעשן הסיגריות, אז זה היה טוב.

עירית שמש: אבל זה לא קורה.

עירית שמש: אכיפה זה הדבר היחיד שיכול להביא את החוק הזה לידי ביצוע בשטח.

עירית שמש: לכן נאלצתי להגיע לבית המשפט כי אין מנוס מזה.

ליאורה ולינסקי: ישנו חוק שאסור לעשן בבתי ספר.

ליאורה ולינסקי: ברוב בתי הספר מורים ותלמידים כאחד מעשנים באופן חופשי.

ליאורה ולינסקי: יש התעלמות מוחלטת.

ליאורה ולינסקי: יש מחקר סקנדינבי שמוכיח שתלמיד שנחשף למורה מעשן מכפיל את הסיכוי שלו לעשן כשהוא יהיה יותר מבוגר.

ליאורה ולינסקי: כי המורים והמנהלים הם מודל לחיקוי.

ליאורה ולינסקי: אסור לנו להמשיך להתעלם מזה שאסור לעשן בבתי ספר.

שוש גן נוי: לשאלתך לגבי מחקרים בעולם.

שוש גן נוי: בצרפת, היום, אסור לעשן במקומות ציבוריים.

שוש גן נוי: כולנו יודעים שהצרפתים אוהבים לעשן.

שוש גן נוי: הם הוציאו לרחובות שוטרים ומתנדבים בצורה מאוד מאסיבית.

שוש גן נוי: הם נותנים דוחות ושיעורי העישון יורדים.

שוש גן נוי: אותו דבר ראינו בסקוטלנד ובאירלנד.

שוש גן נוי: גם ראו ירידה באוויר המזוהם ובתפקודים של העובדים שנחשפים.

שוש גן נוי: זאת אומרת שזה באמת גורם שאפשר להתמודד איתו אם יחליטו שהוא מספיק חשוב ויקצו לו את המשאבים.

קריאה: בישראל הפסיקו את העישון באוטובוסים.

קריאה: זאת אומרת, אם רוצים לעשות משהו, זה מצליח.

מידד גיסין: יש נושאים שדווקא מביאים לנו דוגמאות מהעולם, אז שיביאו לנו גם את הדוגמה הזאת.

עמוס האוזר: אחד הדברים שהייתי מציע לעשות, במובן העקרוני, זה להגדיר את זה כיעד לאומי, מה שלא נעשה עד היום.

עמוס האוזר: אין לנו הגדרת העישון כיעד לאומי.

עמוס האוזר: זה דבר ראשון שהייתי מציע.

עמוס האוזר: הזכירו פה את העניין של האכיפה.

עמוס האוזר: יש להביא זאת כהמלצה של הוועדה לשר הבריאות.

עמוס האוזר: לעניין ראשי הערים ומשרד הפנים, אני חושב שצריך לחייב את הרשויות המקומיות לדווח על פי החוק.

עמוס האוזר: היום שר הבריאות חייב לדווח לכנסת.

עמוס האוזר: איך הוא ידווח?

עמוס האוזר: אם הרשויות המקומיות לא מדווחות לו, איך הוא יידע?

עמוס האוזר: צריכים לחייב את הרשויות המקומיות - - -

משה שרוני: צריך להיות שיתוף פעולה בין משרד החינוך, משרד הפנים ומשרד הבריאות.

משה שרוני: אני חושב שזה יהיה יותר אפקטיבי מהכל.

משה שרוני: אני גם חושב שהממשלה צריכה להקציב תקציב שזה חשוב מאוד.

עמוס האוזר: בבריטניה מקצים כל שנה 25 מיליון שטרלינג, מקביל ל-200 מיליון שקלים שלנו.

עמוס האוזר: זה הסכום שממשלת בריטניה משקיעה בהסברה, בחינוך, בפעולות למניעת עישון.

עמוס האוזר: זאת עוד לפני שנכנס שם לתוקף החוק שמדבר על עישון במקומות ציבוריים.

עמוס האוזר: ישראל צריכה לעשות את זה גם כן.

עמוס האוזר: אם היא רוצה, היא תשתמש במיסים.

עמוס האוזר: אם לא, אז מהתקציב הכללי, אבל חייבים לעשות את זה.

משה שרוני: כל החלטה של הוועדה הזאת מועברת למשרדי הממשלה והם צריכים לעשות את זה, לנו אין תקציב.

משה שרוני: אני חושב שאם רוצים לקחת את זה כפרוייקט לאומי, אני חושב שאפשר להצליח ולהוריד בצורה משמעותית מהרבה תלמידים ומהרבה אנשים את העישון.

יאיר עמיקם: אני סמנכ"ל הסברה במשרד הבריאות.

יאיר עמיקם: יש דבר אחד שהבית הזה יכול לעשות.

יאיר עמיקם: נכון להיום, לא מוטלת על בעל המסעדה שום מחויבות.

יאיר עמיקם: גם אם הוא הציב שלט ומישהו מעשן ואתה מתלונן אצל בעל הבית, הוא אומר שזאת הבעיה שלך.

יאיר עמיקם: אנחנו עכשיו בהליך חקיקה בוועדת הכלכלה לחייב ולהטיל קנס על בעל מסעדה שלא מקפיד על אכיפה של החוק הזה בתוך כתלי המסעדה שלו.

יאיר עמיקם: ככל שהתהליך הזה יתקצר, זה ייתן משקל רב למאבק שלנו.

משה שרוני: זה צריך להיות שיתוף פעולה כללי ברצון.

משה שרוני: אני חושב שכל בעלי המסעדות, עד כמה שבדקתי, רובם מקפידים.

קריאה: ממש לא.

משה שרוני: לסיום, הוועדה רשמה לפניה את הנתון המזעזע של-6,000 עד 10,000 איש נפטרים מידי שנה בשל העישון.

משה שרוני: הוועדה מציינת בדאגה שגיל המעשנים יורד מידי שנה, גם אם אין מגמה של גידול באחוז המעשנים.

משה שרוני: הוועדה קוראת למשרד הבריאות לפעול בקרב ראשי ערים ורשויות מקומיות להגביר את האכיפה של איסור העישון במקומות ציבוריים.

משה שרוני: הוועדה קוראת לממשלה לראות במאבק נגד העישון יעד לאומי ולהקצות משאבים גדולים יותר להסברה בקרב הציבור למניעת עישון ואכיפת יתר של החוקים הקיימים.

משה שרוני: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.