ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 114, 2007-02-13 10:00

אופיר פינס-פז: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: אנחנו מתכנסים במסגרת ועדת הפנים והגנת הסביבה, אבל הדיון של הכנסת הוא דיון יותר רחב, והוא בא בעקבות יוזמה של חבר הכנסת וסגן יושב ראש הכנסת מגלי והבה, לקיים יום שלם בכנסת שייתן ביטוי ויציף לסדר היום את נושא העדה הדרוזית והצ'רקסית במדינת ישראל - שתי עדות שהן יקרות וחשובות לנו מאוד.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לברך את ראשי הרשויות שנמצאים כאן, ואת כולכם בברכת ברוכים תהיו.

אופיר פינס-פז: כמי שהיה שר פנים במדינת ישראל אני מודע היטב לא רק לתרומה הייחודית של העדות האלה למדינת ישראל, אלא גם לקשיים הגדולים שהעדות האלה ונבחריה נתקלים בהם בחיי היום היום.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שחלק מזה הוא על רקע העובדה שהציבור הדרוזי והצ'רקסי גר ביישובים קטנים יחסית.

אופיר פינס-פז: כשר פנים לשעבר אני אומר לכם - ויגידו לכם את זה גם ראשי הרשויות שנמצאים כאן - הרבה יותר קשה לנהל יישוב קטן מלנהל יישוב גדול, זה לא סוד.

אופיר פינס-פז: זה נשמע אולי אבסורד, אבל זה נכון.

אופיר פינס-פז: ההוצאות הקבועות של יישוב קטן הן הוצאות קבועות גם אם אתה תל-אביב, וגם אם אתה מג'אר.

אופיר פינס-פז: אבל, ההכנסות הן הכנסות אחרות לחלוטין, כי כל אחד יודע שרשות מקומית שמתבססת רק על ארנונה מבתי אב ומגורים, לא יכולה להתפתח ולצמוח.

אופיר פינס-פז: כל הכוח שיש לערים הגדולות הוא ביכולת שלהן לקבל ארנונה והיטלים משטחי מסחר, עסקים, ובנייה.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שהעובדה שהיישוב הדרוזי והצ'רקסי הוא בדרך כלל יישוב קטן באופן יחסי לחברה הישראלית, מקשה מאוד על היכולת לספק את כל מגוון השירותים והצרכים.

אופיר פינס-פז: זו כמובן תשובה שהיא חלקית בלבד.

אופיר פינס-פז: הייתי פחות משנה בתפקידי כשר פנים, וכשר פנים השתדלתי ללכת מרחק ניכר כלפי העדות הדרוזית והצ'רקסיות לא כמי שחס וחלילה וחס ושלום עושה טובה, אלא מתוך ראיית הצרכים.

אופיר פינס-פז: זה לא סוד שאני השוואתי את מענקי האיזון בפעם הראשונה במדינת ישראל, בין רשויות דרוזיות וצ'רקסיות ליישובים יהודים.

אופיר פינס-פז: זוהי פעם ראשונה בתולדות המדינה ואני גאה על כך.

אופיר פינס-פז: אבל, גם זה לא פתר את הבעיות - אני לא משלה את עצמי.

אופיר פינס-פז: בוודאי שהבעיות הן אדירות, גדולות ומורכבות, והן מחייבות טיפול יסודי.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת מגלי והבה, אני מעריך ומוקיר את העובדה שאתה יזמת דיון, ואולי תגיד לנו על זה מילה, כי אני קיבלתי גם תלונות של חברים שלא הוזמנו.

אופיר פינס-פז: היתה להם תחושה שהם בדין כן היו צריכים להיות מוזמנים ליום הזה.

אופיר פינס-פז: לי לפחות כחבר כנסת וכנבחר ציבור יש איזשהי תחושה קצת לא נעימה, כאילו יש חברים יקרים ומכובדים שהיו צריכים להיות איתנו במסגרת היום הזה, ומשום מה נבצר הדבר מהם.

אופיר פינס-פז: הם כמובן חלק מראשי העדה, ונאמר לי שהם ביקשו להיות מוזמנים, ביקשו להיות חלק מהאירוע, ומשום מה העניין הזה לא צלח בידם.

אופיר פינס-פז: אני מניח שגם לעניין הזה תוכל להתייחס במסגרת הפתיח שלך.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, קודם כל אני רוצה לברך אותך כיושב ראש הוועדה.

מגלי והבה: אתמול יצא לי לברך אותך כמי שנכנס לוועדת הפנים לאחר שהיית שר פנים.

מגלי והבה: מי שהיה קודם שר פנים יש לו ראייה נכונה בנושא, כי הוא היה בכיסא שר הפנים שמטפל בתקציבים במסגרת הרשות המבצעת.

מגלי והבה: עכשיו, הוא יושב ראש ועדה שצריך ללחוץ יחד עם האחרים, ולטפל בסוגיות הדרוזים והצ'רקסים, ובכל אזרחי מדינת ישראל.

מגלי והבה: אני גם רוצה לברך את כל פורום ראשי הרשויות הדרוזיות שנמצאים כאן, את ראשי הקהילה הדרוזית והצ'רקסית שהספיקו להגיע.

מגלי והבה: נמצא איתנו גם השופט בדימוס יוסוף איסמעיל, ואנשים אחרים.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, בדרך כלל כאשר אנחנו מזמינים ליום כזה, אנחנו מזמינים את הפורום הנבחר שמייצג את העדה הדרוזית, וזהו פורום ראשי הרשויות.

מגלי והבה: הזמנו את כל מי שהתעניין בציבור ביום הזה.

מגלי והבה: אנחנו לא נוכל ביום כזה להזמין 115,000 דרוזים, ולכן הזמנו כ-400 דרוזים, בשאיפה שהמועצה הדתית הדרוזית תצטרף ותגיע אלינו.

מגלי והבה: אדוני, אתה יודע שיישובי הדרוזים והצ'רקסים באים אלינו מצפון הארץ.

מגלי והבה: אם כן, מוזמנים גם נציגי המועצה הדתית הדרוזית מכל היישובים, בשאיפה שמי שלא היה הפעם, או לא הספיק להגיע, יהיה בפעם הבאה.

אופיר פינס-פז: האם השיח' מואפק יהיה איתנו?

מגלי והבה: ודאי, השיח' מואפק יהיה איתנו, המועצה הדתית יהיו איתנו, יהיו איתנו חברי כנסת לשעבר, ויהיו איתנו כל נציגי הציבור שהזמנו.

מגלי והבה: אני קורא ליום הזה יום מיוחד והיסטורי כי זוהי פעם ראשונה שהכנסת מתחילה בדיונים, כאשר בכל ועדות הבית דנו בנושא הדרוזי והצ'רקסי.

מגלי והבה: אנחנו הספקנו לדון בנושא התיירות בוועדת הכלכלה, יש לנו כאן דיון בנושאים שונים, בהמשך יהיה לנו דיון בוועדת החינוך.

מגלי והבה: מתנהלת עכשיו ישיבה בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, וגם שם יושבים נציגים.

מגלי והבה: בהמשך היום יהיה לנו דיון בוועדה למעמד האישה, ובשעה שתיים וחצי יהיה לנו אירוע ממלכתי בהשתתפות כל חברי הכנסת, ראש הממשלה, יושבת ראש הכנסת, ואנשים שונים מכל הקשת הפוליטית.

מגלי והבה: ארבעים חברי כנסת, כולל יושבי ראש ועדות, הצטרפו לשדולה למען העדה הדרוזית והצ'רקסית, זוהי פעם ראשונה שמקימים שדולה כזו בכנסת.

מגלי והבה: אנחנו נסיים את היום הזה בשעה ארבע וחצי במליאה כאשר נעביר בקריאה ראשונה את החוק למען בית המורשת, ובית החקר העדה הדרוזית.

מגלי והבה: אנחנו השגנו לחוק הזה גם את התקציב, והחוק יעבור את שלושת הקריאות.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, ברשותך אני רוצה להתמקד בסוגיית הרשויות.

מגלי והבה: כאשר נכנסתי לראשונה לכנסת בשנת 2003 התחלנו ברפורמה שהביאה למצב אבסורדי מבחינת התקציבים של אותן רשויות.

אופיר פינס-פז: על איזה רפורמה אתה מדבר?

מגלי והבה: אני מדבר על הרפורמה הכלכלית שעשתה ממשלת הליכוד בשנת 2003 - הקיצוצים בתקציב המדינה.

מגלי והבה: באותה מסגרת הבאנו קיצוצים גדולים ברשויות הדרוזיות.

מגלי והבה: לאותן רשויות תהיה גם הזדמנות להציג את הבעיות.

אופיר פינס-פז: הכוונה לרפורמת "ביבי-פורז".

מגלי והבה: כן.

מגלי והבה: אדוני, אני מודה באשמה שהיה לנו חלק בעשיית הרפורמה הזאת על מנת לשנות את המצב הכלכלי במדינה.

מגלי והבה: אבל, זה לא נושא הדיון, ואני לא עוסק בזה עכשיו.

מגלי והבה: עם זאת, אני כן רוצה להתייחס לבעיית הרשויות שלנו.

מגלי והבה: נכון לעכשיו, מבין כל הרשויות הדרוזית - וישנן 13 רשויות - ישנה רק רשות אחת בשם כסרא סמיע שהיא במקרה לא בתוכנית ההבראה.

מגלי והבה: מונחת פה עבודת מחקר יסודית ורצינית, ואתה מכיר את זה.

מגלי והבה: חלק גדול מהרשויות אפילו לא מצליחות לשלם את המשכורות בסוף החודש, או שתשלום המשכורת הפכה למשימה העיקרית של ראשי הרשויות, שלא לדבר על תוכניות הפיתוח.

מגלי והבה: האזרח מצפה שהרשות תספק לו שירות יום יומי, אבל גם את זה ראשי הרשויות לא מצליחים לעשות.

מגלי והבה: אנחנו החלטנו ליזום דיון כאן בוועדת הפנים במטרה להעלות את נושא הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות על שולחן הכנסת.

מגלי והבה: אם בסופו של הדיון אנחנו נצליח להגיע למצב שבו נוכל לעקוב ולוודא בזמן קצוב את התקדמות הרשויות האלה, יהיה לנו שכר מהיום הזה.

מגלי והבה: הרשויות הדרוזיות סובלות מבעיה תקציבית, אבל נכון גם להגיד שיש לנו בעיות מתאר ובעיות פיתוח.

אופיר פינס-פז: הן סובלות גם מבעיית רוטציה.

מגלי והבה: לא, זה היה פעם באחד הכפרים.

מגלי והבה: אבל, היום זה פחות.

מגלי והבה: ראשי הרשויות כולם נבחרו לקדנציה מלאה, למעט חורפיש.

מגלי והבה: ראשי הרשויות שנבחרו מנסים לתת שירות לאוכלוסייה שלהם.

מגלי והבה: אדוני העיר בתחילת דבריו הערה לגבי מענקי האיזון.

מגלי והבה: נכון שהשתדלת לעשות השוואה במענקי האיזון.

מגלי והבה: אבל, אנחנו גם חברי ועדת הכספים, ואני רוצה לגלות שאין השוואה במענקי האיזון למגזר הדרוזי והצ'רקסי.

מגלי והבה: אנחנו זקוקים ל-185 מיליון ש"ח כדי להגיע לשוויון במענקי האיזון לרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות.

מגלי והבה: אנחנו צריכים לדרוש את התקציב הזה מהאוצר על מנת לאפשר לאותן רשויות להגיע לקו שווה עם רשויות אחרות.

אופיר פינס-פז: אם אלה הם פני הדברים אז זוהי הידרדרות לעומת התקופה ב-2005 כשהייתי שר פנים, כי ב-2005 היה שוויון, הגענו לשוויון, והוספנו כמעט 120 מיליון שקל כדי להגיע לשוויון.

אופיר פינס-פז: אני לא יודע מה קרה ב-2006, ואני לא יודע מה התקציב ל- 2007.

אופיר פינס-פז: אני כבר אומר לך, שאם אלה פני הדברים - אנחנו נטפל בזה, ובשום פנים ואופן לא ניתן לממשלה ללכת אחורה בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: לא ידעתי על זה.

אופיר פינס-פז: זוהי שערורייה שאין כדוגמתה, ואנחנו נטפל בזה ביחד כדי שהעניין הזה יתוקן בצורה הכי טובה שאפשר להעלות על הדעת.

אופיר פינס-פז: אנחנו שנינו בקואליציה- הדבר הזה שהולכים אחורה לא יכול להיות.

אופיר פינס-פז: אתה מדהים אותי.

מגלי והבה: אם נוכל לרשום הישג - אפילו קטן - ואם נוכל להילחם על הנושא הזה, אנחנו נשתף פעולה, ובאמת נחזיר את המצב כך שיהיה שוויון בנושא מענקי האיזון.

מגלי והבה: אני רוצה להתייחס לתוכניות המתאר, ויכול להיות שצריך ליזום ישיבה בנושא.

מגלי והבה: הרבה מהרשויות עדיין תקועות באמצע תוכניות המתאר.

מגלי והבה: יש כמה רשויות שמרגע שהן הפכו לרשויות עדיין לא הרחיבו את תוכניות המתאר שבהן.

מגלי והבה: ישנן תוכניות מתאר משנות השבעים, וזה גורם לכך שאותם אנשים שאין להם אפשרות לבנות בצורה ששומרת על החוק, נאלצים לבנות מחוץ למסגרת תוכניות המתאר, והכול מחכה ותקוע.

מגלי והבה: אנחנו נפעל ונקדם גם את הנושא הזה.

מגלי והבה: אני גם רוצה לציין דברים מאוד חשובים וחיוביים בנושא הזה.

מגלי והבה: נכון שהממשלה אישרה בחודש אוגוסט האחרון תוכנית לסיוע למגזר הדרוזי והצ'רקסי.

מגלי והבה: לא היה קל לקבל את התוכנית הזאת במסגרת הקיצוצים.

מגלי והבה: מדובר בתוכנית של 447 מיליון שקל.

מגלי והבה: אני רוצה לומר לך וגם לנוכחים כי הממשלה מקצה את התקציב הזה, ואנחנו כוועדת פנים צריכים לוודא שיש ביצוע של התוכנית מצד אחד.

מגלי והבה: מצד שני, גם ראשי הרשויות שלנו יכינו את התוכניות, יגישו את הבקשות, יעשו את הכול כך שלא נגיע בסוף השנה למצב שיש לנו תקציב שהוא לא מנוצל.

מגלי והבה: זוהי סוגיה שחשוב שנזכור.

מגלי והבה: במשך הזמן נעקוב ונראה את התוכניות לפיתוח.

מגלי והבה: יש לנו את סוגיית איחוד עיר הכרמל - לא ניכנס כרגע לסוגיה הזאת.

מגלי והבה: החלטנו להקים עיר בישראל, אבל לא נותנים את הכלים לכך - זה לא רציני.

מגלי והבה: כדי לא ליצור מהומות ומריבות בין שני היישובים החלטנו לעשות סקר או משאל עם לאותה עיר, כי בסך הכול מדובר באנשים מאותה עדה.

מגלי והבה: הסקר ייערך בצורה הכי דמוקרטית, והוא זה שיקבע.

אופיר פינס-פז: האם הסקר נערך בעספיא או בדליה?

מגלי והבה: בשני היישובים, בעספיא ובדליה, כי זוהי תהיה עיר מאוחדת.

אופיר פינס-פז: אבל, לא זוהי השאלה.

אופיר פינס-פז: אתה צריך לשאול את עצמך מה רוצים רוב תושבי עספיא, כי אני יודע מה רוצים רוב תושבי דליה.

מגלי והבה: תתפלא לשמוע, אבל בשבוע האחרון היינו בכינוס שבו היו גם אנשים מדליה וגם מעספיא ואנשים שם אמרו: יש כאלה מדליה שלא רוצים את האיחוד, ויש כאלה מעספיא שלא רוצים את האיחוד, יש כאלה מדליה שרוצים את האיחוד, ויש כאלה מעספיא שרוצים את האיחוד.

אופיר פינס-פז: הבעיה היא שדליה קצת יותר גדולה מעספיא.

מגלי והבה: לא אשחית את זמננו על הנושא הזה, אני העלאתי אותו בין השורות.

אופיר פינס-פז: אני מכיר טוב את הסוגיה.

מגלי והבה: בהחלט.

מגלי והבה: כמי שהיה שר פנים וכמי שמוביל עכשיו את הוועדה הזאת, אנחנו צריכים לצאת היום מכאן עם כמה החלטות חשובות.

מגלי והבה: יש לשים על סדר יומה של הכנסת את הסוגיות שציינתי, ותכף נשמע דברים מראשי הרשויות.

מגלי והבה: אנחנו נדאג שיהיה מעקב כך שתוך חצי שנה מהיום יהיה לנו מפגש ובו נראה איך התקדמנו בנקודות שעליהן נסכם היום.

מגלי והבה: כלומר, איך התקדמו הרשויות באמצעים שיש להן, ואיך הממשלה התקדמה בתוכניות שהיא הציגה לנו.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, אדוני.

אופיר פינס-פז: אני מציע שמהלך הדיון יהיה כזה, קודם ידבר ראש רשות, ואחריו ידבר חבר כנסת.

אופיר פינס-פז: כך אנחנו נוכל לעשות סבב בין הדוברים.

אופיר פינס-פז: ראשון הדוברים יהיה יושב ראש הפורום.

נביה נסר אלדין: אדוני היושב ראש, בשם עמיתיי, בשם בני העדה הדרוזית והצ'רקסית, תרשה לי לברך את כבודך על כך שחזרת להיות בעמדת מפתח, אנחנו מאחלים לך רק הצלחה ועלייה.

נביה נסר אלדין: תודה מראש על מה שעשית בנושא מענק האיזון, למרות שיש לי עוד מה לומר.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

אופיר פינס-פז: לאלה שלא יודעים אני רוצה לומר שכסרא-סמיע הם שני יישובים ברשות אחת.

אופיר פינס-פז: אגב, מדובר במקום חמד.

אופיר פינס-פז: אני ממליץ מאוד לבקר.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לשאול, למה מה שמצליח בכסרא-סמיע לא מצליח ביישובים דרוזים אחרים שהם פחות או יותר באותו גודל ובאותו מקום?

אופיר פינס-פז: כראש הרשות אני רוצה שתנסה להשיב על השאלה הגדולה הזאת.

נביה נסר אלדין: אדוני, זה מצליח בכל רשות.

נביה נסר אלדין: כל ראש רוצה את הטוב ביותר לאזרח שלו, כי בסופו של דבר הם אזרחי מדינת ישראל.

נביה נסר אלדין: השירותים שפותחו בשאר היישובים עלו על הציפיות של ראשי הרשויות.

נביה נסר אלדין: לא חיכינו למכת התקציבים "ביבי-פורז", שהיתה בזמנו.

נביה נסר אלדין: לחברה הדרוזית ישנם מספר מאפיינים שאותם השוואתי מול מאפייני החברה היהודית, על מנת שכל חבר כנסת נכבד מחברי הוועדה ידע בדיוק במה מדובר.

נביה נסר אלדין: מספר הנפשות בחברה היהודית הוא 3.9, במשפחה הדרוזית והצ'רקסית הוא 5.1 .

נביה נסר אלדין: שיעור ההשתתפות בכוח העבודה במגזר היהודי הוא 69.9%, בעוד שבמגזר הדרוזי והצ'רקסי הוא 42.8%.

נביה נסר אלדין: שיעור השתתפות הנשים בכוח העבודה במגזר היהודי הוא 69%, וזה כולל גם את החרדים, בעוד שבמגזר הדרוזי והצ'רקסי הוא 27%.

נביה נסר אלדין: שכר עבודה ממוצע במגזר היהודי הוא 6,800 שקל, בעוד שבמגזר הדרוזי הוא 4,800 שקל.

נביה נסר אלדין: אדוני היושב ראש, אתה היית שר הפנים.

נביה נסר אלדין: אבל, אני רוצה לחזור על אותן נקודות שהעלאנו בזמנו בלשכתך, ולתאר בפניך את מצבן של הרשויות המקומיות כיום.

נביה נסר אלדין: קודם כל, מדובר באבטלה גבוהה בשיעור של 14.9%, וזה ללא הכוח העיקרי של הנשים שהן 50%.

נביה נסר אלדין: הבעיה העיקרית היא שנשים לא מגיעות ללשכות התעסוקה.

נביה נסר אלדין: לכן, אם נוסיף את אחוזי האבטלה בקרב הנשים, אחוזי האבטלה יקפצו ל-30%.

נביה נסר אלדין: אחוז האקדמאים במגזר הדרוזי הוא נמוך מאוד.

נביה נסר אלדין: כל ראשי הרשויות שנמצאים כאן נבחרו בבחירות דמוקרטיות חדשות.

נביה נסר אלדין: הם הגופים לגיטימיים.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, ישנם ראשי רשויות שאמורים להופיע עכשיו בוועדת העבודה והרווחה.

מגלי והבה: יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה כתב לי פתק שהוא ממתין ומחכה להם לשם התחלת הדיון.

מגלי והבה: אני מבקש מהחברים שקיבלו את האחריות להיות שם, ללכת לדיון בוועדת העבודה.

נביה נסר אלדין: נקודת המפתח היא מחסור בהכנסות לרשויות המקומיות.

נביה נסר אלדין: הרשות המקומית נשענת רק על ארנונה של מבני מגורים.

נביה נסר אלדין: אין במגזר הדרוזי והצ'רקסי אף אזור תעשייה אחד .

נביה נסר אלדין: אזור התעשייה בירכא הוא לא אזור תעשייה, אלא מדובר במרכז מסחרי שהתפתח ללא שום יוזמה ועידוד ממשלת ישראל במשך 58 שנים.

נביה נסר אלדין: האזור היחידי שהוקם למען בני העדה הדרוזית, נגזל ממנה.

נביה נסר אלדין: מדובר באזור תפן שהוקם על אדמות הדרוזים.

נביה נסר אלדין: לגבי מצוקת הדיור - אין תוכניות מתאר, לא מאשרים תוכניות מפורטות כאשר מגישים תוכנית מתאר.

נביה נסר אלדין: יש לנו בעיית דיור בשכונות לחיילים משוחררים.

נביה נסר אלדין: למרות כל הכוונות הטובות, למרות כל ההצהרות - גם בעיתונות – אנחנו עדיין לא רואים שחולקו מגרשים.

נביה נסר אלדין: ישנה אפליה שנמשכת כבר 58 בנושא מענקי האיזון.

נביה נסר אלדין: אדוני הנכבד, היה לך הרצון הטוב ביותר, וכאשר העלאתי את הנושא בלשכתך אתה רעמת וכעסת, וזה אפילו עלה ביוקר לאנשים, ואדוני יודע למי אני מתכוון.

נביה נסר אלדין: ניסית לעשות את הכול, אבל עד עצם היום הזה מענק האיזון לא הושווה.

נביה נסר אלדין: מענק האיזון שמקבלות הרשויות המקומיות עומד על 73%, בעוד שבמגזר היהודי הוא עומד על 87%.

נביה נסר אלדין: איפה כאן בדיוק השוויון?

נביה נסר אלדין: אין שום שוויון, ואין שום היגיון.

נביה נסר אלדין: המחסור בהכנסות של הרשויות נובע גם מהמחסור במענק האיזון שלא מגיע אליהן.

נביה נסר אלדין: תושב מג'אר צריך לקבל את השירותים שמקבל תושב מגדל, ותושב דליה ועספיא צריך לקבל את השירותים שמקבל תושב יוקנעם.

נביה נסר אלדין: מכאן, נוצר הפער הגדול, והגיבנת התחילה לגדול יותר ויותר.

נביה נסר אלדין: היו תוכניות הבראה- כל הכבוד.

נביה נסר אלדין: כולנו רוצים תוכניות הבראה, גם כסרא-סמיע רוצה תוכנית הבראה.

נביה נסר אלדין: כל מי שנמצא פה רוצה לצאת מהמשבר.

נביה נסר אלדין: אבל, הגירעונות של 2005 נשארו, אז איך אתם מצפים ממני שאני אצא לרשות מאוזנת ואלך בדרך המלך?

נביה נסר אלדין: לא לקחנו את כל הגירעונות שהיו בעבר, ולא מצאנו נוסחה או פתרון על מנת לפתור את הבעיה ולתת לפחות טיפת לראשי הרשויות.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת והבה דיבר על 400 מיליון.

אופיר פינס-פז: על מה מדובר?

נביה נסר אלדין: התוכנית שמה דגש על הטיפול בהון האנושי.

נביה נסר אלדין: זה בכלל נושאים אחרים לגמרי.

אופיר פינס-פז: זה לא קשור לטיפול בגירעונות.

נביה נסר אלדין: אדוני היושב ראש, אני מבקש לסכם את דבריי על מנת שגם חבריי יוכלו לדבר.

נביה נסר אלדין: ישנו הטווח הקצר, וישנו הטווח הארוך.

נביה נסר אלדין: בטווח הקצר צריך לשחרר את החלק המותנה במענק האיזון משנת 2006, שמשרד הפנים תוקע אותו בגלל שלא עומדים ביעדי הגבייה.

אופיר פינס-פז: אגב, האם אנשי משרד הפנים נמצאים פה?

נביה נסר אלדין: לא, אני לא רואה אף אחד.

אופיר פינס-פז: אני אכתוב מכתב לשר על זה שהמשרד שלו מזלזל - אני מקווה שהוא לא מזלזל בציבור הדרוזי והצ'רקסי, אני מקווה שהוא מזלזל רק בוועדה.

אופיר פינס-פז: אני בשום פנים ואופן לא מוכן לעבור על הדבר הזה לסדר היום.

נביה נסר אלדין: אני רוצה לחדד נקודה אחת על מנת שהיא תהיה ברורה לכולם.

נביה נסר אלדין: כאשר ראשי הרשויות נכנסו לתפקידם, אחוז הגבייה בארנונה של מגורים היה עד 10% ו-12%.

נביה נסר אלדין: היום כולם עברו את ה-45%.

נביה נסר אלדין: יש להם את כל הכוונות.

נביה נסר אלדין: הכניסו את חברות הגבייה, וכולנו מאוימים.

נביה נסר אלדין: על כולנו נזרקו רימונים, ובנייני המועצה גם נשרפו.

נביה נסר אלדין: אני מבקש שתצא באמת הנחיה מהוועדה המכובדת הזאת על מנת לשחרר את החלק המותנה.

נביה נסר אלדין: כמו כן, רזרבה מיוחדת למגזר הדרוזי והצ'רקסי, ולא מתוך הרזרבה הכללית שנמצאת.

נביה נסר אלדין: יש לקבוע רזרבה צבועה למגזר הדרוזי והצ'רקסי שתינתן לנו.

נביה נסר אלדין: לגבי הלוואות - היה מיחזור עד שכבודו היה במשרד.

נביה נסר אלדין: היום כולנו צריכים להחזיר כסף כל רבעון.

נביה נסר אלדין: לא מדובר בהחזרים של שקלים בודדים, אלא בהחזרים של מאות אלפי שקלים.

נביה נסר אלדין: לכן, אנחנו מבקשים שתהיה באמת תוכנית מיידית לפריסת ההלוואות לטווח ארוך של כעשרים שנה.

נביה נסר אלדין: החזר השתתפות הרשויות במפעל המים- אדוני, זה הובטח בשעות הקשות שעבר הצפון.

נביה נסר אלדין: הובטח על-ידי המנכ"ל שרשות מקומית שמשתתפת בשיעור של 30% במפעל המים, תוחזר לה ההשתתפות הזאת בשנת 2006, וכי בשנת 2007 לא תהיה השתתפות אלא רק מ-2008.

נביה נסר אלדין: אנחנו לא קיבלנו את ההחזר של 2006, וגם לא קיבלנו הודעה שבשנת 2007 הולכים לפטור אותנו מההשתתפות הזאת.

נביה נסר אלדין: אני מבקש שכבוד הוועדה תצא בהחלטה או בהצעה על מנת ליישם את ההחלטה הזאת.

נביה נסר אלדין: אדוני, אנחנו צריכים למצוא פתרון לטווח הארוך בשאלת הגירעונות הנצברים בכל רשות ורשות.

נביה נסר אלדין: אם תהיה נכונות וכוונות טובות במשרד הפנים, הם יוכלו גם למצוא את הדרך.

נביה נסר אלדין: היתה הבטחה - במיוחד ששליש הם יכולים למחוק, שליש שני הם יכולים לתת מענק, ובשליש השלישי ניתן להתחלק גם עם המשרד.

נביה נסר אלדין: לכן, אנחנו מבקשים באמת מכבוד הוועדה שהיא תמצא דרך כלשהי לפתרון הבעיה.

נביה נסר אלדין: בשעות הקשות של הלחימה בצפון אנחנו נלחמנו לטפל באזרחים שלנו, ופתאום נעשה מחטף במשרד הפנים בגזילת אדמות משטחי שיפוט של כסרא-סמיע, ויאנוח-ג'ת, וצירופם למעלה יוסף ללא ידיעת אף רשות.

אופיר פינס-פז: מתי זה היה?

נביה נסר אלדין: זה היה ב-2 באוגוסט 2006.

נביה נסר אלדין: אנחנו אפילו לא ידענו, לא יידעו אותנו, לא זימנו אותנו.

נביה נסר אלדין: פרסמו את זה ברשומות, אבל אנחנו לא ידענו שזה מתפרסם.

נביה נסר אלדין: כל הגושים האלה נגזלו משטח השיפוט.

אופיר פינס-פז: האם הלכתם לבג"ץ?

נביה נסר אלדין: אנחנו הולכים עכשיו.

נביה נסר אלדין: אני גם מביא את זה לוועדה על מנת שכבוד ועדת הפנים תדע בדיוק במה מדובר.

נביה נסר אלדין: אפילו ראש מועצה אזורית מעלה יוסף, לא יודע מזה.

נביה נסר אלדין: הוא גם לא מעוניין בזה.

אופיר פינס-פז: אבי קרמפה לא יודע מזה.

נביה נסר אלדין: תוכניות המתאר של הרשויות המקומיות תקועות כבר יותר מעשר שנים.

נביה נסר אלדין: רשות מקומית שמגישה תוכנית מתאר להרחבת המתאר שלה - - -

אופיר פינס-פז: למי אין תוכנית מתאר מעודכנת?

קריאה: תשאל, למי יש?

אופיר פינס-פז: שאלתי, למי יש?

נביה נסר אלדין: אני הגשתי.

ריכארד חיראדין: יש תוכניות מתאר שהן לא מכסות את שטח היישוב היום - זה מה שמאושר.

נביה נסר אלדין: אדוני, אני מודה לך על ההקשבה.

נביה נסר אלדין: אני נותן אפשרות לשאר החברים לדבר.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת אהרונוביץ, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב ראש, בפתח הדברים אני באמת רוצה לברך.

יצחק אהרונוביץ': יושב לידי מגלי והבה שהוא אחד החברים הטובים, ואני מברך אותו על היוזמה לקיים את היום הזה.

יצחק אהרונוביץ': מדובר ביום שבו כולנו עוסקים בבני העדה הדרוזית והצ'רקסית.

יצחק אהרונוביץ': אני בטוח שמהיום הזה יצאו דברים כך שניתן יהיה לשפר את איכות חיי בני העדה.

יצחק אהרונוביץ': מר נביה, אני זוכר שהייתי בביקור אצלך במועצה תוך כדי המלחמה עם תת ועדה של ועדת החוץ והביטחון.

יצחק אהרונוביץ': אני רוצה להתייחס כדוגמה דווקא לנושא קטן ופרוזאי והוא נושא המיקלוט.

יצחק אהרונוביץ': אני העלאתי את הנושא הזה בשבוע שעבר בכנסת, ובלי שום קשר חבר הכנסת והבה ניהל אז את הישיבה.

יצחק אהרונוביץ': המחסור במיקלוט הוא דוגמה אחת מיני רבות.

יצחק אהרונוביץ': ישנו חוסר מיקלוט באותם ישובים שנמצאים בקשת הארטילריה של "קטיושות".

יצחק אהרונוביץ': למעשה, היום הקשת מגיעה כבר עד תל-אביב.

יצחק אהרונוביץ': אבל, בואו ניקח את הצפון.

יצחק אהרונוביץ': זו דוגמה אחת של חוסר איזון בין אזור אחד לאזור שני.

יצחק אהרונוביץ': יש לי את הנתונים, אבל אני לא רוצה להתייחס לזה.

יצחק אהרונוביץ': הדבר השני שהוא מאוד מאוד מפריע לי הוא נושא התעסוקה.

יצחק אהרונוביץ': תאמינו לי, כל חיי הייתי במערכת הביטחון, אני בן בית בכפרי הצ'רקסים והדרוזים, ואני מכיר את הדברים.

יצחק אהרונוביץ': רוב אלה שמסיימים או כל אלה שמסיימים את הצבא, בדרך כלל נמצאים בכוחות הביטחון כמו: שירות בתי הסוהר, צה"ל, משטרה, משמר הגבול, וזה בסדר וזה מבורך.

יצחק אהרונוביץ': אני חושב שצריך להרים את הכפפה הזאת כך שתהיה חובה בכל משרד ממשלתי לשתף את בני העדה הדרוזית והצ'רקסית.

יצחק אהרונוביץ': אני מציע שתהיה חובה של העסקת אחוז מסוים מבני העדה גם באוצר, גם במשפטים, גם במשרד לביטחון הפנים.

יצחק אהרונוביץ': החובה לשתף אותם באחוז מסוים מבחינת התעסוקה לא תהיה רק באמרות ובדיבורים, אלא גם במעשים.

יצחק אהרונוביץ': זה מסר שצריך לפתח אותו.

יצחק אהרונוביץ': אני מוכן להיות שותף לזה, ואני מעריך שגם חבר הכנסת מגלי והבה יהיה מוכן להצטרף אליי, משום שנושא התעסוקה הוא מאוד מאוד חשוב.

יצחק אהרונוביץ': אני מכיר גם את נושא מענקי האיזון, גם את נושא הפיתוח, גם את נושא תוכניות המתאר.

יצחק אהרונוביץ': אני רוצה להתייחס רק לנושא החיילים המשוחררים.

יצחק אהרונוביץ': ישנם יישובים שבהם אני רואה שכבר הקימו את השכונה לבוגרי צבא הקבע ולחיילים משוחררים.

יצחק אהרונוביץ': אבל, האם אתם יודעים כמה פניות אני מקבל כדי לנסות לקדם את זה במחירים יותר נוחים גם בתשתיות וגם בבנייה?

יצחק אהרונוביץ': כולנו פה היינו בשירות הביטחון, יש לאפשר להם באמת לקדם את כל הנושא כך שלחיילים המשוחררים יהיה בית, יהיה מגרש, כדי שהם יוכלו לפתח את עצמם אחרי שירות צבאי.

אופיר פינס-פז: אדוני, תודה רבה לך.

אופיר פינס-פז: מר זיאד דגש, בבקשה.

זיאד דגש: אני מצטרף לברכות.

זיאד דגש: אני רוצה להודות לחבר הכנסת והבה, ולכל חברי הכנסת שנוכחים בדיון הזה.

זיאד דגש: זהו יום חשוב מאוד, ואני מקווה שנראה תוצאות.

זיאד דגש: אדוני, כל ראשי הרשויות מצטרפים לעמדת יושב ראש הפורום בהתייחס למעשיך במשרד הפנים.

זיאד דגש: אני רוצה להעלות שוב את נושא מענקי האיזון למרות שידידי העלה אותו.

זיאד דגש: אנחנו נכנסנו לתפקידנו כראשי רשויות חדשים.

זיאד דגש: אבל, לצערי זרקו אותנו ביער בו אנחנו צריכים להתמודד כל הזמן עם חיות טורפות, ללא שום משאבים.

זיאד דגש: לצערנו, אנחנו נרדפים.

זיאד דגש: ביקשנו כל הזמן סיוע - ועד עכשיו אנחנו מתחננים - כדי לתת את השירות המינימאלי לתושבים שלנו.

זיאד דגש: לפי מדיניות משרד הפנים - אנחנו כל הזמן לוחצים ולוחצים, כדי להעלות את אחוזי הגבייה ביישובים שלנו.

זיאד דגש: אבל לצערנו, יש סיבות ובעיות שונות בשטח.

זיאד דגש: דובר כאן על הכנסות עצמאיות.

זיאד דגש: חוץ מארנונה אין הכנסות עצמאיות.

זיאד דגש: בשנות התשעים התחלנו להקים אצלי אזור תעשייה, אבל הפיתוח שלו לא הסתיים עד עכשיו.

זיאד דגש: עלות המגרשים שם היא בשמיים.

זיאד דגש: מדובר במקום שבו אחוז האבטלה הוא גבוה, ומצבם הסוציו-אקונומי של התושבים לא מאפשר להם לרכוש מגרשים.

זיאד דגש: עלות של מגרש מגיעה עד ל-270,000 שקל, מהיכן אנשים יביאו את הכסף?

זיאד דגש: למרות שאני רוצה להוסיף בתי מלאכה כדי לפתח שם, אי אפשר לרכוש את המגרשים האלה.

זיאד דגש: אנחנו כל הזמן צועקים, אבל לצערנו אין אוזן קשבת.

זיאד דגש: לצערי, עשר שנים תקועות תוכניות המתאר בוועדות.

זיאד דגש: שנתיים עבדתי על מנת שתמונה חוקרת שתשתמע התנגדויות, עברו שנתיים עד שמינו חוקרת.

זיאד דגש: למרות כל הפניות שלי לכל הגורמים, לצערי רק לפני שישה חודשים מינו חוקרת, ועד עכשיו לא קיבלנו את תוצאות ההתנגדויות.

זיאד דגש: דובר כאן על המיקלוט, ואני רוצה להתייחס להעברות בתקופת המלחמה.

זיאד דגש: כולם יודעים שעברתי אז תקופה קשה, לא ישנתי בלילה.

זיאד דגש: היו אצלי כשבעים נפילות, והיו הרוגים.

זיאד דגש: כל הצוות עבד ללא משכורות.

זיאד דגש: עובדי המועצה לא קיבלו משכורות שלושה חודשים, ולמרות זאת הם עבדו יום ולילה בתקופה ההיא.

זיאד דגש: אין מיקלוט, ולכן התחלנו לכוון את האנשים, ברוך השם, הצלחנו.

זיאד דגש: בסך הכול הועבר סכום של 525,000 שקל ליישוב שלי.

זיאד דגש: דובר אז על קריטריונים, אבל עד עכשיו לא מובן לי על-פי אילו קריטריונים העבירו את הסכומים האלה.

זיאד דגש: דיברו על מספר נפילות, הרוגים, קרבה לגבולות.

זיאד דגש: אני לא יודע באיזה קריטריונים אני עומד.

זיאד דגש: אני מתמודד עם זה גם עכשיו.

זיאד דגש: לגבי הסכום של 450 מיליון שקל - - -

אופיר פינס-פז: מה נהיה עם זה?

זיאד דגש: אני לא מדבר על 450 מיליון שקל של הפיתוח, זה משהו אחר.

זיאד דגש: אני מדבר על 450 מיליון סיוע מיוחד לחיזוק הצפון לאחר המלחמה.

אופיר פינס-פז: מה נהיה עם זה?

אופיר פינס-פז: על זה אני מדבר.

זיאד דגש: אחוז האוכלוסייה הלא יהודית בצפון הוא כ-45%, הסיוע הוא 27% מהסכום הזה, וזה כולל את העדה הדרוזית והצ'רקסית.

אופיר פינס-פז: האם הסיוע הגיע?

זיאד דגש: אנחנו עדיין לא קיבלנו כלום.

אופיר פינס-פז: מה אתה אמור לקבל?

זיאד דגש: אני לא יודע.

אופיר פינס-פז: לא אמרו לך עד עצם היום הזה.

זיאד דגש: העלימו את הרשימה.

אופיר פינס-פז: האם אף אחד לא יודע מה הוא אמור לקבל?

זיאד דגש: אף אחד מכל החבר'ה לא יודע.

אופיר פינס-פז: תהיה לנו הרבה עבודה בוועדת הפנים, ואני אומר את זה לחבריי בקואליציה, כי באופוזיציה זה לא חוכמה.

אופיר פינס-פז: חברי מהקואליציה, אנחנו נצטרך לטפל בהרבה מאוד נושאים שנמצאים היום בממשלה.

זיאד דגש: לגבי קידום תוכניות מפורטות, ושכונות חיילים משוחררים - שבע-שמונה שנים לא היה בכלל שיווק בכל היישובים.

זיאד דגש: עברו עשר שנים עד שקידמו את התוכניות האלה לחיילים משוחררים.

זיאד דגש: בעזרת השם, אנחנו נקבל את השיווקים השנה.

זיאד דגש: תמיד באים אלינו בטענות גביה.

זיאד דגש: אבל, אחוזי האבטלה הם כמעט 20%, ולכן אני לא אוכל לא בשנה ולא בשנתיים להעלות את אחוז הגביה, למרות כל הלחצים.

אופיר פינס-פז: לאיזה אחוז גביה הגעת?

זיאד דגש: ל-35% אחוז גביה, זהו.

יצחק אהרונוביץ': כמה הוא היה קודם?

זיאד דגש: זה תלוי.

זיאד דגש: אצלי למשל היו מספר אירועים ב-2005 שמשליכים עד עכשיו.

אופיר פינס-פז: בגלל אחוז גביה נמוך המענק המותנה לא מתקדם.

זיאד דגש: אני משווה את היישוב שלי ליישוב בית שאן שנמצא בסמוך אליי.

זיאד דגש: בית שאן מקבלת יותר ממני במענקי האיזון - כמעט 9 מיליון שקל יותר.

זיאד דגש: כל רבעון אני משלם 1,400,000 מיחזור מלוות.

זיאד דגש: יש לי בסך הכול מענק איזון חודשי של 1,100,000 שקל, זהו.

אופיר פינס-פז: בשוק האפור משלמים מחירים יותר נוחים.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת אזולאי, בבקשה.

דוד אזולאי: אני רוצה לברך את חבר הכנסת מגלי והבה על היוזמה הברוכה לקיים היום את הדיון ובכלל, להקדיש את כל היום הזה לדיונים בכנסת בנושאים שקשורים לעדה הדרוזית והצ'רקסית במדינת ישראל.

דוד אזולאי: על כך מגיע לו באמת ישר כוח.

דוד אזולאי: בהזדמנות זו אני רוצה להודות לאנשי מרכז המחקר והמידע של הכנסת שעשו עבודה מצוינת.

דוד אזולאי: הועלו פה מספר נושאים חשובים מאוד.

דוד אזולאי: עם זאת, כאשר מדובר בלחם ועוגות, אז קודם כל צריך לדבר על הלחם.

דוד אזולאי: אני מסתכל בנתוני טבלת היישובים לגבי בעיות השכר שמופיעים בנייר העמדה שלפנינו, ואני נדהם מהנתון.

דוד אזולאי: מתוך 11 רשויות - ל-9 רשויות יש בעיות שכר.

דוד אזולאי: יש כאלה שעדיין לא שילמו שכר של חודשיים-שלושה.

דוד אזולאי: לצערי הרב, היישוב ירכא נמצא במקום הראשון באי תשלום שכר לתושבים - מדובר בכמעט שנה.

דוד אזולאי: לא רק שהם לא מקבלים שכר, אלא הם גם לא מקבלים מים.

דוד אזולאי: שמעתי שפותחים להם את המים למשך שעתיים ביום בלבד, ובמשך כל היום אין מים.

דוד אזולאי: חשבו לרגע איך אפשר להתקיים בצורה כזאת.

דוד אזולאי: תוסיפו לכך את העובדה שעובדי הרשות המקומית לא מקבלים שכר כמעט שנה.

דוד אזולאי: אלו הדברים הראשונים שאנחנו כוועדה צריכים לטפל בהם, ואחר כך בשאר הנושאים שגם הם חשובים וצריך לקיים עליהם דיון.

דוד אזולאי: אדוני, אני מניח שבדקת את הדברים שאמרת, והם אכן נכונים.

דוד אזולאי: אם זה נכון שלא קיבלתם שום תקציב בעקבות המלחמה מתוך אותו תקציב שחולק לכל הרשויות - זו שערורייה.

דוד אזולאי: אני יודע על רשויות אחרות שכן קיבלו.

דוד אזולאי: אם המדד לקבלת התקציב הוא מספר "הקטיושות" ומספר ההרוגים, אז במג'אר היו גם "קטיושות" וגם הרוגים.

דוד אזולאי: אני כבר לא מבין מה עוד צריך לקרות כדי לקבל את המענקים שקיבלו האחרים.

דוד אזולאי: הנושא השני שעליו אני רוצה לדבר הוא נושא תוכניות המתאר.

דוד אזולאי: אני מסתכל שוב על נתוני מרכז המחקר והמידע, מתוך 14 רשויות - כולל שני ישובי הצ'רקסים - ישנם רק שני יישובים שיש להם תוכניות מתאר מעודכנות שהן לפני אישור.

דוד אזולאי: מדובר ביישובים יאנוח-ג'ת, ודליה-עספיא.

דוד אזולאי: אלו שני היישובים היחידים שיש להם כבר תוכנית מתאר שהולכת להיות מאושרת או טו טו לקראת 2007, לפחות לפי מה שכתוב פה.

דוד אזולאי: אני מקווה שכך אכן יהיה.

דוד אזולאי: לעומת זאת, אנחנו רואים כי בכל היישובים האחרים יש תוכניות מתאר מיושנות של למעלה משבע שנים, עשר שנים.

דוד אזולאי: אחד הדברים הכואבים גם בכפרים הערבים, ולא רק בכפרים הדרוזים, הוא נושא תוכניות מתאר שאינן מאושרות ששוכבות במשך שנים בוועדות השונות.

דוד אזולאי: זהו לב ליבה של הבעיה.

דוד אזולאי: זוהי בעיה שניתנת לפתרון בתקציב לא גדול.

דוד אזולאי: אף פעם אין כסף לעשות את זה.

דוד אזולאי: הגיע הזמן שמשרד הפנים יקצה תקציבים מיוחדים לטובת תוכניות המתאר על מנת שאחת ולתמיד אפשר יהיה לקדם את התוכניות האלה, ולפתור את מצוקת התושבים ביישובים השונים.

דוד אזולאי: הנושא הנוסף הוא אזורי תעשייה.

דוד אזולאי: רבותי, אזורי תעשייה זה לא לוקסוס היום.

דוד אזולאי: זה חלק שהוא חשוב לרשות המקומית משום שהוא מקור להכנסות ולתעסוקה.

דוד אזולאי: זה בא לתת אוויר לאותם יישובים.

דוד אזולאי: שר התמ"ת השר אלי ישי הוא פתוח, ואני יודע שיש גם תקציב לעניין הזה.

דוד אזולאי: נמצא פה יועץ השר מר סעיד מועדי והוא בוודאי יכול לתקן בעניין הזה.

דוד אזולאי: מכל מקום, אני יודע שתוקצב סדר גדול של כ-15 מיליון רק לפיתוח אזורי תעשייה ביישובים דרוזים בלבד.

דוד אזולאי: זוהי ההזדמנות של ראשי הרשויות לפנות לשר התמ"ת, ולבקש ממנו לפעול לפיתוח אזורי תעשייה.

דוד אזולאי: אני אומר לכם - יש לו אוזן קשבת לעניין הזה.

דוד אזולאי: דובר כאן על נושא הגבייה, נושא הגבייה הוא בעייתי.

דוד אזולאי: זה ידוע שאין גבייה ביישובים האלה.

דוד אזולאי: נשאלת השאלה, מהיכן תבוא הגבייה?

דוד אזולאי: האם מחוסר תעסוקה?

דוד אזולאי: מחוסר דירות מאושרות עם היתרי בנייה?

דוד אזולאי: מאיפה תבוא הארנונה?

דוד אזולאי: מג'אר היא דוגמה קלאסית.

דוד אזולאי: הם היו מוכנים להיכנס לעובי הקורה ולהתחיל לבצע גבייה ביישוב שלהם.

דוד אזולאי: הם לקחו חברת גבייה שגם היתה מוכנה לתת סכום נכבד לתזרים המזומנים של היישוב.

דוד אזולאי: לצערי הרב, ניתנה הוראה על-ידי משרד הפנים להפסיק את ההתקשרות עם אותן חברות גבייה למרות שהן נותנות סכומים נכבדים לשיפור תזרים המזומנים של אותם יישובים.

דוד אזולאי: קיימנו דיון בנושא הזה בוועדת הפנים.

דוד אזולאי: יש כרגע מפגש בין ועדת הפנים לשלטון המקומי - אני לא יודע מה תהיה התוצאה.

דוד אזולאי: למרות שקיימנו דיון בנושא זה אני עד היום לא מבין מה ההיגיון שעמד מאחורי ההוראה להפסיק את ההתקשרות עם אותן חברות גבייה שנותנות סכומים נכבדים לשיפור תזרים המזומנים של הרשויות המקומיות.

דוד אזולאי: נדמה לי שרשות מקומית מג'אר כבר חתמה חוזה, והיא התבקשה לעצור את כל ההליך הזה.

דוד אזולאי: אני מאוד מקווה שבמשך היום יתקבלו החלטות אופרטיביות בכל הוועדות על מנת שנוכל להגיד שהיום הזה לא היה רק יום של דיבורים, אלא גם יום של דברים מעשיים לטובת העדה הדרוזית.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת אזולאי.

גוש ממדוח: מהרגע שמגישים תוכנית מתאר ותוכנית להרחבת יישוב, עוברות עשר-חמש עשרה שנים עד שהתוכנית מקבלת תוקף.

גוש ממדוח: אנחנו מבקשים לקצר את התהליך הזה, ואז יהיה פתרון לבעיה.

גוש ממדוח: הנושא השני שאני רוצה להעלות הוא מגרשים לחיילים משוחררים.

גוש ממדוח: מקצים לנו מגרש קטן של 350 – 400 מטר מרובע.

גוש ממדוח: בגודל כזה של מגרש אי אפשר לעשות פיתוח סביבתי, או תוספת צימרים.

גוש ממדוח: יש להגדיל את גודל המגרש ל-600 – 700 מטר, ובכך נפתור את הבעיה הזאת.

גוש ממדוח: זוהי בקשתי.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת סוויד, בבקשה.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, ראשי רשויות ואנשי ציבור, אני שמח על הביקור שלכם בכנסת, ואני מברך אתכם.

חנא סוייד: עם זאת, אני חייב לומר שהצפת הבעיות והעובדות שאתם מביאים, בכלל לא זרה לי.

חנא סוייד: הבעיות דומות בדיוק לבעיות שיש ברשות המקומית שממנה אני בא, וברשויות מקומיות ערביות אחרות, כך שלא חידשתם לי בעניין הזה.

חנא סוייד: אני מכיר את הבעיות האלה.

חנא סוייד: אני רוצה להעלות שני נושאים שלדעתי הם חשובים.

חנא סוייד: דובר פה על עניין הגבייה.

חנא סוייד: בדרך כלל, הטענה היום כלפי הרשויות השונות היא שהן לא גובות, ושהן לא רוצות לבנות בנייה רוויה.

חנא סוייד: זוהי הטענה כלפי היישובים הערביים בכלל, והדרוזים בכלל זה.

חנא סוייד: צריך לדעת מאיפה גובים?

חנא סוייד: מביאים לי רשימות שנעשו, ופה אנחנו רואים שכל היישובים מדורגים באשכולות 3 ו-4.

חנא סוייד: כלומר, הם במצב סוציו-אקונומי קשה.

חנא סוייד: אין ליישובים האלה אזורי תעשייה, ואזורי תעסוקה.

חנא סוייד: יש בהם אחוזי אבטלה כפי שנאמר כאן.

חנא סוייד: אני רוצה לשאול, מאיפה יגבו כסף?

חנא סוייד: הבעיה היא שזה לא סתם ויכוח על כך וכך אחוזים, בסופו של דבר זה מתבטא במידת התמיכה של משרד הפנים ושל משרדי הממשלה באותן רשויות מקומיות.

חנא סוייד: אנחנו נשארים במשחק הזה שהסכום שלו הוא אפס.

חנא סוייד: אני קורא לוועדה לעשות משהו בעניין משחק סכום האפס הזה, צריך לצאת ממנו בהתחשב בנתונים האובייקטיבים של הרשויות המקומיות ובמצבן הסוציו-אקונומי.

חנא סוייד: הנושא השני הוא נושא הקרקעות, ותוכניות מתאר.

חנא סוייד: אני לא מכיר יישוב דרוזי אחד שאין לו בעיות גדולות בתחומי קרקע ותכנון ובנייה.

חנא סוייד: לא מזמן עלתה הבעיה של עיר הכרמל, והבעיות של בית ג'ן הן מאוד ידועות.

חנא סוייד: דובר כאן על הסיפוח של 2,500 דונם מאדמות יאנוח-ג'ת למעלה יוסף וכפר ורדים, ללא ידיעת הרשות המקומית.

חנא סוייד: ישנן עוד ועוד הרבה בעיות שאני לא רוצה למנות.

חנא סוייד: אין יישוב אחד מבין היישובים הדרוזים שאין לו בעיות בקרקע ובתכנון.

חנא סוייד: אני יודע את החשיבות של הקרקע גם בתרבות הדרוזית, וגם כצורך בהתרחבות ובהתפתחות, ואספקת פתרונות למגורים.

חנא סוייד: יש כאן רשימה של תוכניות מתאר של 15- 20 שנה, האם היישובים האלה הם ענתיקות?

חנא סוייד: האם בדיבורים על יחס מיוחד לאוכלוסייה הדרוזית, יש רגש ואמת, או שזה סתם בשביל לספר סיפורים?

חנא סוייד: אי אפשר לפתח יישובים עם תוכניות מתאר של 20 שנה.

חנא סוייד: יש מאות בתים שאין להם היתרי בנייה בכל יישוב.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, בוועדת הפנים יש חיתוך חשוב מאוד בין תכנון לסביבה.

חנא סוייד: אני יודע שאחת המגבלות לאישור תוכניות מתאר ביישובים הדרוזים הם עניינים סביבתיים.

חנא סוייד: הוועדה יכולה ליטול על עצמה את התפקיד של גורם מאזן, ולמצוא באמת את הפתרונות לבעיות שקיימות בקונפליקט שישנו לכאורה בין סביבה לבין פיתוח, והרחבת יישובים.

ג'לאל נפסו: ראשית, אני כמובן מבקש להודות לוועדה.

ג'לאל נפסו: יש לי תחושה שכולם שומעים אותנו, אבל אף אחד לא מבין אותנו.

ג'לאל נפסו: אני לא אחזור על הדברים שנאמרו פה, אבל יש מספר דברים שמפריעים לי - זה לא מתאים בשנות האלפיים לא למדינת ישראל, לא לכנסת, ולא לנו.

ג'לאל נפסו: זיאד דיבר על חיזוק הצפון בזמן המלחמה, וחולקו כספים על-פי פר נפש.

ג'לאל נפסו: מסתבר שמג'אר קיבלה 28 שקל לנפש, ובית שאן קיבלה 120 שקל לנפש.

ג'לאל נפסו: אתה בודק את המספרים ואתה רואה שיש הבדלים.

ג'לאל נפסו: אני לא מצליח להבין למה היום צריכה להיות הבדלה?

אופיר פינס-פז: תקרא לזה אפליה.

אופיר פינס-פז: אם לא נגיד את הדברים גם לא נטפל בהם אף פעם.

ג'לאל נפסו: חלפה המלחמה והכול בסדר, וכהפקת לקחים עכשיו פיקוד העורף החליט לחלק אפודי מגן לעובדי המועצה.

ג'לאל נפסו: אותי הוא מנחה לקנות, בעוד שלכפר תבור וליבניאל הוא מקצה.

ג'לאל נפסו: אמרתי לעצמי זה בטח עובד לפי סדר א'-ב' של שמות היישובים.

ג'לאל נפסו: אבל, זה לא עובד לפי א'-ב' של שמות היישובים.

ג'לאל נפסו: כשהתקשרתי לפיקוד העורף הם אמרו: שכחנו אותך בכלל.

ג'לאל נפסו: כאחד ששירת 25 שנה - הבוס שלי לשעבר יושב פה והוא יכול לספר עליי - אני יכול לומר שכאשר יצאתי מהצבא הרגשתי מה זה להיות צ'רקסי.

ג'לאל נפסו: עד אז לא הרגשתי.

ג'לאל נפסו: אני חושב שאנחנו כל הזמן טוחנים מים.

ג'לאל נפסו: אני רוצה לקחת את היישוב שלי כדוגמה לצורך העניין.

ג'לאל נפסו: ביישוב שלי גביית המים היא ב- 90%, והארנונה היא מעל 80%.

ג'לאל נפסו: אפילו אם אני אגבה 100% אני לא אעמוד בתקציב שלי כי זה יישוב קטן ויש אילוץ.

ג'לאל נפסו: יש בעיה בעניין הזה, אנחנו לא מצליחים לעמוד בתקציבים שלנו.

אופיר פינס-פז: אני פתחתי ואמרתי בדבריי שלכפר כמא ולתל-אביב יש הוצאות קבועות.

שלמה לוי: קודם כל, אני מברך על הכינוס, ואני חושב שהוועדה התברכה ביושב ראש שהיה שר פנים לשעבר, כך שהעניינים בידיים טובות.

שלמה לוי: אני פה מכיוון שיש לי שני כתרים.

שלמה לוי: במסגרת שלי יש גם כפר דרוזי וגם כפר צ'רקסי.

שלמה לוי: חשוב לי לדבר על שני הכתרים כי יש לי הרושם ששני הכפרים האלה נופלים בין הכיסאות מול המגזר, כי הם שייכים למועצה אזורית שמרכיב היישובים שלה הם יישובים יהודיים.

שלמה לוי: לעומת זאת, מועצות אחרות הן אורגאניות, או שהן דרוזיות או שהן צ'רקסיות.

שלמה לוי: יש לי בעיות אמיתיות ואובייקטיביות בשני הכתרים האלה, במיוחד בכפר עין אל-אסד.

שלמה לוי: אני לא יודע מי מכם היה בעין אל-אסד, אני מכל מקום מזמין אתכם.

אופיר פינס-פז: לא הייתי.

שלמה לוי: אני בהחלט מזמין את הוועדה לעין אל אסד כדי שהיא תראה עד כמה הכפר הזה הוא יפה מבחינת המיקום שלו.

שלמה לוי: האנשים שם הם גם מאוד נחמדים.

שלמה לוי: עם זאת, לכפר יש בעיות אובייקטיביות בגלל המיקום הגיאוגרפי והטופוגרפי בו הוא נמצא.

שלמה לוי: כל פעולה שאני עושה בכפר הזה עולה פי מאה, לא פי עשר, מעלות פעולה שאני עושה בכפר אחר שלי, בגלל השיפועים שיש שם.

שלמה לוי: אדוני, כשהיית שר הפנים הרצתי בקשה, ונדמה לי שאפילו ענית לי שזה יהיה בבדיקה, ושאתה לוקח את זה בשיא הרצינות.

שלמה לוי: הבקשה שלי היתה לתת איזשהו טיפול נקודתי לכפר עין אל- אסד משום שהבעיות שם הן בעיות אמיתיות.

שלמה לוי: בתקופה שבה אנחנו חיים לא מתאים לחיות בתנאים אלו.

שלמה לוי: מדובר בביוב שזורם ברחוב, הבנייה היא לא בנייה, אין תוכנית מתאר כבר כמה שנים, ואני בהחלט מצטרף לטענות.

שלמה לוי: אופיר, אני זוכר אותך עם הכעסים הגדולים על הבירוקרטיה שלא מאפשרת לדברים לזוז.

שלמה לוי: לכן, צריך לעשות משהו דרסטי.

שלמה לוי: אני מאוד מבקש שיהיה סיור שלכם במסגרת שלי כך שנוכל לדבר במקום בלי להלאות פה את כולם, על איזשהו טיפול נקודתי.

אופיר פינס-פז: האם אתה יודע מהו התקציב שלך של פיתוח הצפון לאחר הלחימה?

שלמה לוי: למען האמת, אני יודע.

שלמה לוי: אני חושב שאתם אולי לא מדברים על אותו הדבר, כי גם זיאד יודע.

שלמה לוי: קיבלנו כמה לירות אחרי המלחמה הזאת.

ריכארד חיראדין: אנחנו לא מדברים על התקציב בזמן המלחמה, אנחנו מדברים על 450 מיליון שקל לחיזוק הצפון.

ריכארד חיראדין: שלמה, גם אתה לא יודע.

שלמה לוי: תקציב חיזוק הצפון הוא בהתנגשויות כמעט יום יומיות ביננו כאזור קו עימות, ואפילו הדרג השני, לבין כל הצפון.

שלמה לוי: יש ויכוח איך הולכים לחלק את התקציב.

שלמה לוי: לצורך העניין הכניסו גם את חיפה.

שלמה לוי: הבעיות שלי, ושל מג'אר, ושל חורפיש, ושל אביבים, הן לא בדיוק כמו הבעיות של חיפה.

שלמה לוי: אולי כדאי שתיכנס גם לעניין הוויכוח הזה.

אופיר פינס-פז: האם העניינים האלה לא הוכרעו?

שלמה לוי: הם לא הוכרעו לגבי מה שהוא אומר לגבי חיזוק הצפון באופן כללי.

אופיר פינס-פז: אני מדבר על הסיוע לצפון, אני לא מדבר על הסיוע המיידי שקיבלתם.

שלמה לוי: היה סיוע מיידי, ועל זה אין לנו תלונות.

שלמה לוי: אדוני היושב ראש, אני רוצה שנסכם ביקור שלכם אצלנו בעין אל-אסד.

אופיר פינס-פז: אנחנו נשמע, אנחנו נשמח לבוא.

אופיר פינס-פז: אבל, אנחנו נסכם בהזדמנות.

אופיר פינס-פז: פה לא מסכמים את הסיכומים במסגרת הוועדה.

אופיר פינס-פז: כמובן שנשמח להיענות להזמנה.

נהאד מג'לה: אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך, ולברך את חבר הכנסת אהרונוביץ, את דוד אזולאי, את עוזר השר, את חבר הכנסת חנא סוויד, ואת עמיתיי ראשי הרשויות.

נהאד מג'לה: אני רוצה להדגיש שסוף סוף יש אור בקצה המנהרה.

נהאד מג'לה: אנחנו ירשנו ירושה קשה מאוד במועצות שלנו כפי שהדגיש יושב-ראש הפורום.

נהאד מג'לה: הלוואי ויגיע היום ובו נראה שוויון מלא כפי שיש בצבא.

נהאד מג'לה: אני אגלה כי בצבא יש שוויון ממש מלא - 99%.

נהאד מג'לה: אני מתפלל ליום שבו נגיע לשוויון.

נהאד מג'לה: לגבי הבנייה הבלתי חוקית - ביישובים שלנו יש אנשים שאין להם מה לאכול, הם רצים הלוך וחזור לבתי המשפט שבהם יושבים שופטים עם מרץ שמרביצים קנסות שהתושבים לא יכולים לעמוד בהן.

נהאד מג'לה: בסופו של דבר, מכניסים אותם לעבודות שירות.

נהאד מג'לה: היום יש נורמה החדשה והיא מעצר בפועל.

נהאד מג'לה: באבו סנאן - ביישוב שלי אין הרבה חריגות של בנייה לא חוקית.

נהאד מג'לה: ישנם בסך הכול עשרה מבנים שבהם יש סככה פה, וסככה שם.

נהאד מג'לה: לגבי הסכום של 450 מיליון - אני רוצה לספר סיפור.

נהאד מג'לה: לאדם אחד היה סוס רזה שהתקשה בהליכה, והראייה שלו היתה מטושטשת.

נהאד מג'לה: שאלו את אותו אדם מדוע הסוס שלו רזה?

נהאד מג'לה: אותו אדם קילל את הסוס, והוא ענה שהסוס רזה מכיוון שהאוכל נמצא על האצטבה למעלה, והוא לא מצליח לראות את זה כי הראייה שלו מטושטשת.

ג'אדלה סעד: אני רוצה להצטרף לברכות שנאמרו כאן.

ג'אדלה סעד: מה שקרה בחיזוק הצפון הוא שחיזקו את החזק, והחלש נשאר חלש.

ג'אדלה סעד: אנחנו רוצים לראות מעשים, ולא רוצים להסתפק רק בדיבורים.

ג'אדלה סעד: אדוני היושב ראש, לפני כשבוע שמענו על הסיפוח כפי שדווח כאן, שבו נלקחו 3,000 דונם מיאנוח-ג'ת, כסרא-סמיע, לטובת מעלה יוסף, כאשר מעלה יוסף כלל לא דרש זאת, והוא לא ידע על זה כלום.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להבין איך סיפחו?

אופיר פינס-פז: פה פתאום?

אופיר פינס-פז: האם אין ועדה מחוזית?

ג'אדלה סעד: לא שאלו, אין דין ואין דיין.

ג'אדלה סעד: עשו את זה בצורה של שלוף, בצורה של מחטף במהלך שעות המלחמה כאשר אנשים היו במקלטים.

ג'אדלה סעד: בתאריך ה-5.2.2005 אנחנו ישבנו עם שלושה מנכ"לים בתל-אביב, והם חתמו על הסכם שבו יועבר אלינו סכום של 52 מיליון שקל.

ג'אדלה סעד: אבל, כלום לא יצא מזה, ועד עכשיו זה תקוע.

ג'אדלה סעד: לפני שבועיים וחצי ישבנו עם מנכ"ל משרד הפנים, יחד עם כל הצוות המקצועי, וסיכמנו שהוא יעביר אלינו גם כן סכום של 55 מיליון לחיזוק הצפון.

ג'אדלה סעד: אבל, עד עכשיו לא הועברה אפילו לא אגורה שחוקה אחת מתקציב של 477 מיליון.

ג'אדלה סעד: אנחנו נמצאים עכשיו בין הפטיש לסדן.

ג'אדלה סעד: כולנו ירשנו ירושה קשה, אף אחד לא ירש ירושה טובה.

ג'אדלה סעד: אנחנו מסתדרים בכוחות עצמנו, אנחנו חיים על הטפטוף הזה שנקראה גביית ארנונה.

ג'אדלה סעד: לאף אחד מאיתנו אין מפעל או אזור תעשייה.

ג'אדלה סעד: כולנו באותה צרה.

אופיר פינס-פז: מה עם תפן?

אופיר פינס-פז: האם יש שם התקדמות?

ג'אדלה סעד: ישבנו כמה ישיבות לגבי תפן.

ג'אדלה סעד: אתה היית שר פנים והיתה לך יוזמה למען חלוקת הארנונה.

ג'אדלה סעד: אנחנו דורשים עכשיו פירוק המועצה התעשייתית שהיא היחידה במינה בארץ הזאת.

ג'אדלה סעד: יחד עם שכנינו בכפר ורדים ובכסרא, אנחנו תובעים לפרק את המועצה הזאת.

אופיר פינס-פז: מה עם איחוד רשויות יאנוח-ג'ת-כפר ורדים?

ג'אדלה סעד: אני דוגל בזה.

ג'אדלה סעד: אנחנו רוצים שוויון, שוויון, שוויון, לא יותר.

נדים עמאר: אני לא רוצה להיכנס למספרים, לא למענקי איזון, ולא לסכום של 450 מיליון.

נדים עמאר: הוכח שכאשר שר רוצה ליישם מדיניות שהוא חושב עליה בצורה אחרת, הוא יוכל לעשות זאת.

נדים עמאר: השר אופיר פינס אמר ביומו הראשון שמענקי האיזון לא ניתנו בצורה הוגנת, ולכן יש לתקן את מענקי האיזון.

נדים עמאר: מענקי האיזון ניתנו, ואנחנו רואים את זה בחשבונות הבנק.

נדים עמאר: היתה עלייה של 25%, וזה מכובד ורציני.

נדים עמאר: אבל, זו לא הנקודה.

נדים עמאר: הנקודה היא האם ממשלת ישראל רוצה להמשיך ולטפל בדרוזים בצורה שבה היא מטפלת בהם עד היום הזה?

נדים עמאר: הציון שהיא מקבלת הוא ממש לא לכבודה של מדינת ישראל, ולא לכבודו של העם היהודי.

נדים עמאר: לדעתי, המדיניות שצריכה להיות היא מדיניות לפיה יש פה מגזר ייחודי שהוא לא עולה הרבה כסף.

נדים עמאר: מה שקורה הוא שנותנים כל הזמן אקמול, ונותנים לפקידות לטרטר ולהשפיל אותנו.

נדים עמאר: משרד הפנים הפקיר את השטח שישים שנה.

נדים עמאר: אנחנו רוצים טיפול מיידי.

נדים עמאר: אין במסמך שלפנינו נתונים לגבי ג'וליס, ואני רוצה להביא בפניכם נתון אחד, כי יושב-ראש הוועדה היה מאוד מאוד מעורה בנושא איחוד חמשת היישובים.

נדים עמאר: הגירעון השוטף בשנת 2004 היה 15 מיליון שקל.

נדים עמאר: אני מזכיר את זה משום שבאותה שנה לא היה ראש רשות, והפקידות של משרד הפנים ניהלה את ג'וליס, והיא יצרה באותה שנה גירעון של 15 מיליון שקל מתוך תקציב של 22 מיליון שקל.

נדים עמאר: שנה לאחר שנתמניתי לתפקיד של ראש הרשות, הגירעון ירד ל-3 מיליון שקל, ואף אחד לא מדבר על זה, אותו משרד פנים לא מדבר על זה.

נדים עמאר: אין צורך בעשרות או במאות מיליונים על מנת לפתור את בעיית הדרוזים.

נדים עמאר: כאשר בונים קיר, ובג"ץ אומר שהבנייה שלו היא לא בסדר, הקיר הזה נהרס, ואז יש צורך בעוד 50-60- 100 מיליון.

נדים עמאר: האם מדינת ישראל לא יכולה לטפל ב-90,000 דרוזים?

נדים עמאר: ישנו חנק מכל הכיוונים, הוא מכיוון משרד הפנים, הוא כתוצאה ממחסור בתקציבים.

נדים עמאר: מצוקת הדיור גם היא חנק מתמשך.

נדים עמאר: זה יכול להביא לפצצה מתקתקת שנמצאת בדיוק לפתחנו.

נדים עמאר: אנחנו נמצאים בשטח - לא אף אחד אחר.

נדים עמאר: חבר הכנסת אזולאי דיבר על ירכא – מה שקורה שם הוא פשע אחד גדול.

נדים עמאר: חודש שלם אין מים בירכא, העובדים לא מקבלים משכורות כבר שנה, והזבל לא מפונה מהרחובות.

נדים עמאר: המצב בשאר הכפרים גם הוא לא טוב.

נדים עמאר: זה בושה למדינת ישראל, לעם ישראל, לעם היהודי.

אופיר פינס-פז: אמת לאמיתה.

22151: אדוני היושב ראש, תרשה לי לברך אותך ולאחל לך הצלחה בתפקיד.

22151: אני גם רוצה לברך את חברי הכנסת שהגיעו במיוחד לדיון, ואת כל המכובדים.

22151: אני רוצה להזכיר לכם כי בשנת 1977 קיבלה כנסת ישראל החלטה להשוות את הדרוזים עם עיירות הפיתוח.

22151: עשר שנים לאחר מכן, באפריל 1987, היא חזרה ואמרה שצריך להשוות את הדרוזים, וגם בדצמבר 1994 היא חזרה ואמרה שצריך להשוות את הדרוזים.

22151: והנה, בפברואר 2007 אנחנו חוזרים לבקש להשוות את הדרוזים עם עיירות הפיתוח או עם אחינו היהודים.

22151: אני חושב שזוהי קצת בושה ששלושים שנה לאחר ההחלטה הראשונה שהתקבלה על-ידי מנחם בגין עליו השלום, אנחנו עדיין דורשים שוויון.

22151: אני לא יודע אם אתם שומעים את האמת - אנחנו עדה מתוסכלת, עם הרבה צעירים מתוסכלים.

22151: אנחנו לא יודעים מה לעשות, אנחנו לא מוצאים אוזן קשבת.

22151: אני אומר לך את האמת - אני מלווה את ועדת הפנים בשלוש השנים האחרונות, ואני מכבד את כל יושבי הראש שהיו לוועדה, וגם את חברי הכנסת.

22151: אבל, משרדי הממשלה לא מיישמים את ההחלטות שלכם.

22151: בזמנו, מיניתם את מר מצנע לחקור את כל הפשע שנעשה בעיר הכרמל נגד התושבים.

22151: במשך 15 שנה לא חולק חצי מגרש לחייל משוחרר, או לזוגות צעירים.

22151: עד היום אין החלטות.

אופיר פינס-פז: אבל, עד היום מצנע לא הגיש את הדוח.

22151: יש הרבה בעיות עם הוועדה המחוזית, וזה יוצר תסכול.

22151: אדוני היושב ראש, יש לי הרגשה שאם הדרוזים לא יצאו למאבק קשה שילמד את המימסד שאנחנו נמצאים על המפה, ושאנחנו אנשים שמגיעות לנו זכויות ושוויון - שום דבר לא ישתנה.

22151: לדעתי, כל הישיבות האלה לא יקבעו הרבה, ולא ישנו.

22151: קח לדוגמה את עיר הכרמל.

22151: אתה ליוותה אותי - שלוש שנים אני נלחם על כסוי גירעונות עבר של שתי מועצות קודמות.

22151: האם אתם מדברים על עיר לתפארת עם ישראל, או שאתם מדברים על עוד עיר עוני במדינת ישראל?

22151: האם עובדים עלינו בעיניים, האם מרמים אותנו?

22151: האם אנחנו סוג ב'?

22151: האם אנחנו כמו הכושי שעשה את שלו, הכושי יכול ללכת?

22151: אנחנו חלק אינטגראלי מהמדינה, אנחנו חלק מהמדינה הזאת לטוב ולרע.

22151: תוקפים אותנו בכל העולם על הנאמנות שלנו, ועל המסירות שלנו למדינה.

22151: אבל, מה אנחנו מקבלים?

22151: ריבונו של עולם, האם אי אפשר לקלוט 100,000 איש?

22151: קלטנו עלייה של 1,200,000 איש.

22151: אנחנו ראשי המועצות, צריכים לבוא לכאן כל הזמן להתחנן על זה שנוכל לשלם משכורות, האם זה התפקיד שלנו?

22151: מה עם החזון שלי לגבי החינוך והכלכלה?

22151: האם אני צריך להתעסק בשאלה האם יתנו לי עוד כמה שקלים לתשלום לקרן השתלמות או לתשלום עבור משכורות לעובדים?

22151: הגענו למצב שהוא בושה גם לנו וגם למדינה.

22151: אני מבקש שפעם אחת תיקחו החלטות קשות, אל תאשרו דבר לממשלה.

22151: תסגרו את הוועדות האלה ותגידו: יש לנו עדה שנתנה את הדם שלה למדינה, ואנחנו נוהגים בה בצורה רעה.

22151: האם לא מגיע לנו שפעם אחת מדינת ישראל באמצעות המחוקק שלה תעמוד לצידנו, ותשבית את המדינה הזאת למען עדה נפלאה שאין עוד כמוה באף מקום בעולם?

22151: אופיר, אל תהיה עוד יושב-ראש.

22151: אתה צריך להיות "היושב ראש" שיחליט ויקבע, ויקדם את הדברים.

22151: אחרת - תאמין לי - אנחנו נגיע לעימות קשה מאוד עם המימסד.

22151: הכתובת כבר על הקיר, בשביל מה להביא אותנו לעימות כזה נגד אחים שלנו?

ריכארד חיראדין: אומנם אני ראש מועצה חדש, אבל חורפיש קיימת 600 שנה.

ריכארד חיראדין: אני לא אחזור על דברי עמיתיי כאן.

ריכארד חיראדין: אבל, אנחנו עדים להרבה החלטות ממשלה ב- 20- 25 השנים האחרונות שהן נשארות בגדר דיו על הנייר בלבד.

ריכארד חיראדין: אני מאוד מקווה שיצא משהו מהדיון בוועדה הזאת, ושהוא לא יישאר רק דיו על הנייר.

ריכארד חיראדין: אני רוצה להתייחס למספר נקודות.

ריכארד חיראדין: ראשית, אחת ההחלטות של שר האוצר לשעבר, וחבר הכנסת היום מר ביבי נתניהו, היא עצמאות כלכלית של רשויות מקומיות.

ריכארד חיראדין: אין סיכוי שתתקיים עצמאות כלכלית ברשויות מקומיות דרוזיות, אם לא יינתנו תנאים לעצמאות כלכלית שכזאת.

ריכארד חיראדין: התנאים האלה קיימים בפיתוח אזורי תעשייה חדשים עם הטבות מתאימות לפיתוח תעשייה באזורים האלה, או חלוקת משאבים של אזורי התעשייה גם לרשויות הדרוזים.

ריכארד חיראדין: הפתרון הוא לא קשה, הוא לא נמצא רחוק, רק צריך לרצות להחליט, ולעשות.

ריכארד חיראדין: הנושא השני הוא תוכניות המתאר.

ריכארד חיראדין: החסם נמצא במינהל התכנון הארצי שהוא באחריות משרד הפנים.

ריכארד חיראדין: למינהל התכנון הארצי יש תוכנית תמ"א 35, וכולנו כאן כבר למודי דיונים עם מינהל התכנון הארצי, ואני יותר מכולם כי בחורפיש יש לנו בעיות של שמורות טבע.

ריכארד חיראדין: פתאום הפכנו להיות מתנגדי הטבע ואיכות הסביבה.

ריכארד חיראדין: מינהל התכנון והארצי חייב לקחת אתנחתה ולחשוב אחרת לגבי תמ"א 35 ליישובים כפריים דרוזים כמו ליישובים כפריים יהודיים - לא צריכים לעשות משהו חדש.

ריכארד חיראדין: אותם תנאים שנמצאים ביישובים כפריים יהודיים - כמו למשל במתת שנמצאת לידי - צריכים להיות גם בחורפיש, וכך הבעיות ייפתרו.

ריכארד חיראדין: כמו שאמרתי קודם, צריך רק כוונות טובות לרצות, להחליט ולעשות.

ריכארד חיראדין: לגבי שטחי שיפוט - יושב כאן עמיתי מר שלמה לוי.

ריכארד חיראדין: חלק מאדמות חורפיש נמצאות תחת שיפוטה של מועצת מרום גליל, וגם במעלה יוסף.

ריכארד חיראדין: תוכנית שינוי שטח שיפוט של חורפיש נמצאת על שולחנו של השר לחתימה מ-15 ליולי 1996.

ריכארד חיראדין: אני חושב שמאז היו בתפקיד הזה הרבה שרים, אבל אחד מהם לא מצא את הזמן לחתום על התוכנית הזאת שהיא בהסכמת מרום הגליל וגם מעלה יוסף.

אופיר פינס-פז: אתה אומנם ראש מועצה חדש, אבל האם אתה באמת חושב שיש איזשהי תוכנית על איזשהו שולחן של איזשהו שר שהוא לא חותם עליהם?

ריכארד חיראדין: אני מוכן להרים את הקרדיט, ולהביא לך את כל הניירת.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודיע לך שאני הייתי שר פנים במשך שנה, ושום תוכנית כזאת לא היתה על שולחני.

ריכארד חיראדין: אז אני מחדש לך.

ריכארד חיראדין: יושב לידי ראש המועצה מאותה תקופה - ישנם דוקומנטים מסודרים.

אופיר פינס-פז: אין דבר כזה על שולחנו של שר.

ריכארד חיראדין: אני כאן מרים את הכפפה, ומוכיח לכולם שישנה תוכנית כזאת.

אופיר פינס-פז: אתה ואני נוכיח אם זה קיים על שולחן השר.

אופיר פינס-פז: אני לא אומר שזה לא נמצא אצל מישהו במשרד הפנים - זה לא מעניין.

אופיר פינס-פז: אמרת על שולחן השר.

ריכארד חיראדין: ישנו מכתב ברשות מקומית חורפיש מאותו תאריך שבו נקבתי קודם, ובו כתוב מפורשות שהתוכנית נמצאת על שולחנו של השר לחתימה, בנוסח הזה.

ריכארד חיראדין: המכתב הוא מ-1996.

אופיר פינס-פז: כנראה שהשר החליט לא לחתום, ולגמור את העניין.

דוד אזולאי: אני מציע לך שאתה תעביר את המכתב ליושב ראש הוועדה.

אופיר פינס-פז: כנראה שהשר באותה תקופה החליט לא לחתום אז בזה נגמר העניין.

אופיר פינס-פז: התשובה היתה שלילית כנראה.

ריכארד חיראדין: סיכמנו שאני שולח לך את המכתב.

ריכארד חיראדין: הנושא הבא הוא קו העימות.

ריכארד חיראדין: חורפיש הוא יישוב שנמצא בסטטוס של יישוב ספר, שניים וחצי קילומטר קו עימות.

ריכארד חיראדין: חבר הכנסת אהרונוביץ העלה את נושא המיקלוט - למרות היותנו קו עימות בהגדרה, וגם יישוב ספר על-פי חוק, ל- 25% מבתי אב של חורפיש מתוך 1,350 בתי אב, אין פתרון בנושא המיקלוט.

ריכארד חיראדין: חורפיש חטפה עשרות "קטיושות" עם עשרות פצועים.

ריכארד חיראדין: אם המיקלוט הוא פרמטר למוכנות למלחמה, חורפיש מוכנה למלחמה הבאה כמו שהיא היתה מוכנה למלחמה האחרונה, תודה.

מועדי סעיד: כבוד היושב ראש, חברי הכנסת, ראשי רשויות, נוכחים נכבדים, אני נמצא כאן בשני כובעים.

מועדי סעיד: ראשית, כתושב ירכא אני רוצה לומר שהמצב בירכא הוא בלתי נסבל, הזבל נערם ברחובות, יש צורך בהרבה משאיות כדי לפנות את הזבל היום, לא מחר.

מועדי סעיד: אין שם גם מים.

מועדי סעיד: המועצה כמעט מושבתת.

מועדי סעיד: אני מאוד מבקש שהוועדה המכובדת הזאת תפשיל שרוולים, ותפעל כמה שיותר מהר בנושא.

מועדי סעיד: חבל שראש הרשות לא נמצא פה.

אופיר פינס-פז: הוא נמצא בוועדה אחרת.

מועדי סעיד: שנית, הייתי מאוד רוצה לראות פה את שר הפנים, את מתכנן המחוז.

מועדי סעיד: אין כאן אפילו נציג - אז למה אנחנו יושבים פה?

מועדי סעיד: אנחנו עדה מאוד מאוד נכבדה, למה מזלזלים בנו?

מועדי סעיד: חבר'ה, מדברים פה על שוויון - ישנו שוויון בדם.

מועדי סעיד: אני רוצה לדבר עכשיו בכובעי השני שהוא יועץ שר התמ"ת.

מועדי סעיד: אנחנו במשרד התמ"ת מקבלים תקציבים לפי החלטות ממשלה.

מועדי סעיד: אבל, התקציבים האלה לא מספיקים.

מועדי סעיד: לכל יישוב יש 600 אלף שקל בשנה.

מועדי סעיד: השר אלי ישי עושה כל מאמץ, הוא נלחם עם האוצר.

אופיר פינס-פז: למה אתם לא מקימים אזורי תעשייה?

מועדי סעיד: לכל מי שמגיש תוכנית יש עדיפות ראשונה.

אופיר פינס-פז: למה אין אזור תעשייה אחד מסודר?

מועדי סעיד: אנחנו מקצים עכשיו 7 מיליון שקל בכסרא-סמיע.

אופיר פינס-פז: מה יש עכשיו?

מועדי סעיד: באבו סנאן יש אזור תעשייה, בירכא יש אזור תעשייה.

נהאד מג'לה: הוא לא עובד, צריך רק להפעיל אותו.

אופיר פינס-פז: האם בעיר הכרמל יש?

מועדי סעיד: במג'אר יש.

זיאד דגש: הפיתוח במג'אר עדיין לא הושלם.

מועדי סעיד: יש לי מפות, ויש לי תקציבים מאושרים במסגרת 2006.

זיאד דגש: בכסרא-סמיע עדיין לא התחילו.

זיאד דגש: בירכא התחילו להקים אזור מסחרי, לא תעשייה.

מועדי סעיד: החברה הזכיינית - יורם גדיש - עובדת בכל אזורי התעשייה המאושרים של הכפרים.

מועדי סעיד: יש פה מספרים, יש לי תקציבים מאושרים.

אופיר פינס-פז: מהו תקציב משרד התמ"ת לנושא האחריות שלו לאזורי תעשייה לשנת 2007?

מועדי סעיד: לצערי הרב, לפי החלטת ממשלה "ערב 1" יש 447 מיליון שקל, מתוכם 40 מיליון שקל של משרד התמ"ת.

מועדי סעיד: זה לתקופה של ארבע שנים.

אופיר פינס-פז: למי זה מיועד?

מועדי סעיד: לעדה הדרוזית.

אופיר פינס-פז: זה 10 מיליון שקל בשנה.

מועדי סעיד: לצערי הרב, זה 10 מיליון שקל בשנה.

יצחק אהרונוביץ': האם עם זה אפשר להקים אזורי תעשייה?

מועדי סעיד: לא.

מועדי סעיד: ועדת הפנים צריכה ללחוץ על מנת להקצות משאבים ותקציבים כנדרש.

מועדי סעיד: תודה רבה.

אמין זאהר: אדוני, אני מברך אותך ואת ראשי המועצות.

אמין זאהר: אני מעריך את המאבק הממושך של ראשי המועצות.

אמין זאהר: לצערי, שר הפנים מעמיד אותם בחזית בשעה שהוא מחזיק במושכות.

אמין זאהר: אני רוצה לדבר כאן בכובע של האזרח העלוב, המדוכה, והדפוק בעדה הדרוזית.

אמין זאהר: אני אומר את הדברים בצורה קשה כדי שאנשים יבינו אותם.

אמין זאהר: כל מה שנאמר כאן הם דברים שבסופו של דבר מקרינים על האזרח הפשוט.

אמין זאהר: האזרח הפשוט לא מקבל את השירותים שהוא אמור לקבל במדינה דמוקרטית ומודרנית כמו מדינת ישראל.

אמין זאהר: אנחנו מדברים כאן על שתי מדינות: מדינה של צדק, ומדינה של אי צדק.

אמין זאהר: לא יכול להיות שבמדינת ישראל יהיה שר של אזרחים שהם שווים יותר, ושל אזרחים שהם שווים פחות.

אמין זאהר: לא יכול להיות ראש ממשלה במדינת ישראל שהוא ראש ממשלה של אזרחים שהם שווים יותר, ושל אזרחים שהם שווים פחות.

אמין זאהר: יש הרבה ראשי מועצות לשעבר שהם היו מפקדים בצבא, והם פיקדו על חיילים דרוזים וגם על חיילים יהודים.

אמין זאהר: ברגע שאנחנו משתחררים מהצבא, אנחנו שווים פחות, והם שווים יותר.

אמין זאהר: הנושא השני שאני רוצה לדבר עליו הוא נושא שיכול לפוצץ את כל העניין, והוא נושא שדיבר עליו ד"ר אכרם חסון שהוא ראש העיר שלי.

אמין זאהר: אחוז הילודה בקרב העדה הדרוזית הוא 2.7% - 3%.

אמין זאהר: יש לנו בממוצע 3,000 לידות בשנה על 100,000 תושבים.

אמין זאהר: אם המצב הוא שיש 50% בנים ו-50% בנות, אז אנחנו צריכים 1,500 מגרשים בשנה לבנייה.

אמין זאהר: בשנת 1999 חולק המגרש האחרון בעדה הדרוזית.

אמין זאהר: מאז 1999 ועד היום לא חולקו מגרשים, הבחורים לא מתחתנים, אין להם היכן לגור, יש לנו בעיה חברתית קשה מאוד.

אמין זאהר: אנחנו עומדים על חומר נפץ.

אמין זאהר: לצערי, הרבה צעירים וצעירות דרוזיות חוזרים ללאומניות הערבית בגלל התייחסותה והתנהגותה של ממשלת ישראל.

אמין זאהר: זה מאוד קשה לנו, כי אנחנו בנינו יחסים בדם בקרבות, ואנחנו היום הולכים ומתפוררים.

אמין זאהר: קחו את הנושא הזה לתשומת ליבכם.

אמין זאהר: לא יכול להיות שממשלת ישראל מסתלקת מהתחייבויותיה לראשי המועצות.

קריאה: חבר הכנסת סוויד אמר שהבעיות של הדרוזים לא זרות ולא חדשות לו, שימו לב לדברים האלה.

קריאה: תקראו בין השורות.

קריאה: שנית, אני שילמתי 800 שקל למשרד הפנים בשנת 1996 כראש רשות, בעד הדפסת המכתב, ועד היום המכתב לא נשלח לחורפיש.

קריאה: אני עומד מאחורי הדברים שנשמעו פה בנושא הזה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לסכם את הדיון.

אופיר פינס-פז: קודם כל, העובדה שמשרד הפנים לא הואיל להשתתף בדיון הזה - זו שערורייה, זו בושה וחרפה שאין לי מספיק מילים כדי לגנות אותה.

אופיר פינס-פז: אני כמובן אכתוב מכתב מאוד חמור לשר הפנים, עם העתק לראש הממשלה.

אופיר פינס-פז: זה מראה על התייחסות לא נכונה גם לציבור, וגם למגזר, וגם לרשויות.

אופיר פינס-פז: אני מוכרח לומר שאני באמת ממש מתפלא על הדבר הזה.

אופיר פינס-פז: אני לא האמנתי שהדברים יגיעו עד כדי כך, למרות שאני אומר בפה מלא, שלא תהיה טעות - אני לא מסתיר ולא מטייח - אני עדיין בתחושה קשה שקיימת אפליה ממסדית.

אופיר פינס-פז: אני חס וחלילה לא אומר שאנשים הם נגד העדה הדרוזית - לא.

אופיר פינס-פז: אני חושב שיש אהבה והערכה.

אופיר פינס-פז: אבל, היא לא משתקפת במדיניות ובתהליך קבלת ההחלטות.

אופיר פינס-פז: יש אפליה ממוסדת במדינת ישראל, וכשאתם משווים ואתם יודעים להשוות, אתם רואים את זה.

אופיר פינס-פז: צריך להילחם ולהיאבק בזה.

אופיר פינס-פז: הוועדה הזאת צריכה להילחם בזה והיא תיאבק בזה, משרד הפנים צריך להיאבק בזה, הממשלה כממשלה צריכה להיאבק בזה.

אופיר פינס-פז: קשה להיאבק בזה, כי אני רוצה שתבינו מה המשמעות של תיקון אפליה.

אופיר פינס-פז: זה לא שאני מוסיף X תקציבים מבחוץ, ונותן.

אופיר פינס-פז: תיקון אפליה - פירושו שאני לוקח מאחד שמקבל יותר מידיי, ומעביר לשני שמקבל פחות מידיי, וזה קשה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שתדעו שכאשר אני העברתי תקציב מענקי איזון לרשויות הדרוזיות, אני לא קיבלתי עוד כסף, אלא קיצצתי ברשויות היהודיות כי הן קיבלו יותר מידיי בהשוואה לרשויות הדרוזיות.

אופיר פינס-פז: זה קשה, כי אתה לוקח ממקום אחד ונותן למקום אחר.

אופיר פינס-פז: אבל, אין ברירה - צריך לעשות את זה.

אופיר פינס-פז: אם לא עושים את זה - אנחנו מנציחים מציאות שציבור מסוים מקופח באופן שיטתי, והתוצאות הן הרות אסון, ואתם דיברתם כאן על פצצת הזמן.

קריאה: כמו שמצאת פתרון לבעיה הזאת אתה יכול למצוא פתרון לדברים אחרים.

קריאה: לא מאשרים לנו בנייה לגובה בכפרים, לא מגדירים לנו אחוזי בנייה במעט השטחים שיש לנו.

קריאה: אפשר למצוא פתרונות לדברים אחרים.

אופיר פינס-פז: אפשר וצריך למצוא פתרונות להרבה דברים.

אופיר פינס-פז: קודם כל, צריך לרצות למצוא פתרונות.

קריאה: אף פעם לא ראיתי בכפרים אצלנו את מר בוחבוט יושב-ראש הוועדה המקומית של מעלה נפתלי, למרות שהוא מנהל לנו את העניינים.

קריאה: צריך לעשות הפרדה בין הוועדות.

אופיר פינס-פז: הדבר השני הם הנושאים שעל סדר היום.

אופיר פינס-פז: ראשית, אני הולך לבדוק אם חלה רגרסיה בנושא מענקי האיזון והשוויון, כפי שחלק מהחברים טוענים.

אופיר פינס-פז: הדבר הזה ייבדק על-ידי באופן אישי, כי מבחינתי הדבר הזה הוא הליכה אחורנית שאני לא אסכים לה בשום פנים ואופן.

אופיר פינס-פז: שנית, ביצוע תוכנית כלכלית שנחתמה איתכם.

אופיר פינס-פז: כוועדה אנחנו נבדוק בדיוק מה הוחלט, מה סוכם, מה בוצע, עם כל רשות ורשות, ואני מדבר על דברים שנחתמו.

אופיר פינס-פז: שלישית, תוכניות המתאר.

אופיר פינס-פז: אני מתכוון בהחלט להביא את אנשי משרד הפנים לדיון יסודי על מינהל התכנון, על הוועדות המחוזיות, הוועדות המקומיות, בדגש כמובן גם על הצרכים כתוצאה מהתפתחות היישוב הדרוזי והצ'רקסי במדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: אני לא יודע מתי הישיבה הזאת תתקיים, אבל היא תתקיים בפרקי זמן קרובים.

אופיר פינס-פז: נושא החינוך לא קשור לוועדה, אבל אני מוכרח לומר שאם אני הייתי היום שר החינוך בישראל, או ראש ממשלה בישראל - העובדה שהמגזר הדרוזי סובל מכך שיש לו הכי פחות אקדמאיים היום בחברה הישראלית, זה דבר שצריך להיות בסדר עדיפות ראשון בטיפול הממשלה.

אופיר פינס-פז: איך מביאים למצב שהצעירים והצעירות הדרוזים מגיעים לתעודת בגרות באחוזים של 50%- 60% ומעלה, ואיך הם מגיעים לאוניברסיטאות בשיעור היחסי - זה דבר שאני מעמיד אותו כמשימה לאומית.

אופיר פינס-פז: זוהי משימה ישימה, אפשר להצליח בה בלי להפוך את העולם, אלא באמת בכספים ממוקדים על הדברים האלה בבתי הספר ביישובים אפשר להגיע לתוצאות יחסית מהר.

אופיר פינס-פז: אגב, אני דיברתי על זה עם שרת החינוך.

אופיר פינס-פז: אני אומר את זה לא מהיום, אני חושב שיש כאן פספוס מאוד מאוד גדול.

אופיר פינס-פז: אני אומר את זה לא מתפקידי כשר פנים, אלא כאדם שפשוט מכיר את הנושא הזה, ואני חשבתי שנכון להעלות אותו פה.

אופיר פינס-פז: לגבי תוכנית שיקום הצפון - אני אכנס ישיבה מיוחדת בעקבות השיחה איתכם פה היום.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת בדיוק למה הדבר הזה תקוע, למה לא מסוגלים לחלק את המשאבים על-פי מפתחות שוויוניים מצד אחד, וגם על-פי צרכים אובייקטיבים מהצד השני.

אופיר פינס-פז: אני מתכוון לעשות כאן ישיבה מסודרת שתבדוק אחת לאחת את החלטות הממשלה בכל הקשור ל-450 מיליון שקל שנועדו לפיתוח הצפון אחרי המלחמה.

אופיר פינס-פז: אם עד עצם היום הזה לא רק שהכסף לא הגיע לשטח, אלא לא סוכמו התוכניות ולא סוכמו הדברים, אני חושב שאנחנו בבעיה מאוד מאוד קשה.

אופיר פינס-פז: כמובן נושא המיקלוט, ופערי המיקלוט בין היישוב היהודי ליישוב הדרוזי והערבי הבלתי נסבלים - אנחנו כמובן יודעים את זה.

אופיר פינס-פז: יש מחשבות לשנות בכלל את כל נושא פיקוד העורף, אולי אפילו לבטל אותו ולעשות משהו אחר.

אופיר פינס-פז: זה עלה גם בוועדת החוץ והביטחון, אנחנו מתמודדים עם העניין הזה.

אופיר פינס-פז: אין ספק שצריך לייצר שינוי יסודי.

אופיר פינס-פז: חבל, באמת חבל - ואני מודה שאני מתבייש בכך - שכל הדברים פתאום מתגלים ביום שאחרי המלחמה, ולא ביום שלפני.

אופיר פינס-פז: אבל, צריך להיערך גם למצבים עתידיים.

אופיר פינס-פז: או שאנחנו נשב על הנושא הזה בישיבה משותפת שלנו עם ועדת החוץ והביטחון, או בדרך אחרת.

אופיר פינס-פז: נושא המיקלוט צריך לעבור רפורמה רצינית, והיא תתבצע בפיקוח הכנסת.

אופיר פינס-פז: לצערי הרב, נושא זה מצטרף לבעיות האחרות שהן באמת כאובות.

אופיר פינס-פז: אני בכל זאת חושב שהיום הזה בכנסת הוא יום חשוב, כי הוא שם על סדר היום הלאומי את הנושאים שקשורים לעדה הדרוזית והצ'רקסית.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שבכוחות משותפים נדע לעמוד על שלנו ולקדם את הנושאים שלכם.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שתראו בוועדה הזאת, ובחברי הוועדה הזאת, שותפים שלכם.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא יכולים להחליף את הממשלה.

אופיר פינס-פז: אבל, אנחנו צריכים לפקח עליה, לשבת לה על הראש, לא לתת לה לא לעמוד בהחלטותיה ובסיכומים של הוועדה.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שבכוחות משותפים נצליח לעשות את מה שכולנו רוצים - לתת שירות יותר טוב ויותר יעיל כפי שמגיע לתושבי מדינת ישראל בכלל, ולמגזר הדרוזי והצ'רקסי בפרט.

אופיר פינס-פז: תודה רבה לכם.