הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 17, פרוטוקול מספר 32, 2007-02-06 09:00

סופה לנדבר: לא רק באשדוד אלא בכל המדינה.

שלמה אושרי: באשדוד זה בא לידי ביטוי באחוזים גבוהים יותר מאשר במקומות אחרים.

שלמה אושרי: קצבת סיעוד מקבלים כ-5,100.

שלמה אושרי: הבטחת הכנסה אנחנו משלמים לכ-5,400 מקרים, דמי מזונות אנחנו משלמים לכ-1,000 נשים.

שלמה אושרי: קצבת ילדים מקבלות כ-27,500 משפחות.

שלמה אושרי: ל-320 נשים בחודש אנחנו משלמים דמי לידה - זה מספר התביעות כולל שמירת הריון.

שלמה אושרי: קצבת נכות אנחנו משלמים לכ-4,300 איש וזה אומר 174 תביעות לחודש בערך, אבל סך כל מספר המקבלים הוא 4,213.

שלמה אושרי: מתוך מספר זה 783 אנשים מקבלים שירותים מיוחדים – וכאן מדובר על נזקקים לסיוע ביתי.

שלמה אושרי: אנחנו משלמים ל-518 ילדים נכים ול-570 איש עבור קצבת ניידות

יגאל בן שלום: קצבת ניידות זה מי שלא יכול ללכת ומקבל סיוע.

שלמה אושרי: אנחנו משלמים לנפגעי עבודה.

שלמה אושרי: כ-302 איש מגישים בחודש תביעות כנפגעי עבודה.

שלמה אושרי: יש לנו 800 מקבלי קצבת נכות כנפגעים מעבודה.

שלמה אושרי: יש לנו כ-100 איש שמקבלים קצבת תלויים.

שלמה אושרי: כ-500 תביעות בחודש מוגשות בגין אבטלה ובנוסף להם אנחנו ממשיכים לשלם קצבת אבטלה לכ-2,300 אנשים.

סופה לנדבר: זאת אומרת, מה סכום כל הקצבאות שאתם משלמים מדי חודש?

שלמה אושרי: לא עשיתי פילוח של זה.

שלמה אושרי: יש קצבאות שהן תלויות שכר, או מחליפות שכר כי הן מותנות בשכר.

יגאל בן שלום: אני יכול לומר שבכל הארץ אנחנו משלמים בערך 3 מיליארד שקלים בחודש.

יגאל בן שלום: אני מניח שבאשדוד, שהיא עיר בינונית פלוס, אנחנו משלמים למעלה מ-100 מיליון שקלים בחודש בגין הקצבאות השונות.

שלמה אושרי: אנחנו מקבלים קהל מדי יום.

שלמה אושרי: מגיעים אלינו בסביבות ה-1,000 אנשים מדי יום.

שלמה אושרי: את השירות אנחנו נותנים באולם יפהפה וחברת הכנסת לנדבר יודעת על השינוי שערכנו במיקום.

סופה לנדבר: אכן השינוי דרסטי.

סופה לנדבר: לפחות בזה השינוי דרסטי.

שלמה אושרי: וזה מורגש.

שלמה אושרי: לפחות אנחנו נותנים שירות.

קריאה: מה מספר כוח אדם באשדוד?

שלמה אושרי: יש לנו 57 עובדים.

שלמה אושרי: זה אומר 53 וחצי משרות.

מרינה סולודקין: ובתוכם עובדים דוברי רוסית ואמהרית?

שלמה אושרי: יש לנו עובדת אחת דוברת רוסית שמועסקת בחצי משרה.

שלמה אושרי: בשפה האמהרית יש לנו שתי עובדות במשרה מלאה.

שלמה אושרי: בשפה הצרפתית יש לנו עובד אחד.

זאב אלקין: בין אלה שמגיעים אליכם היום, יש לכם פילוח ממוצע של השפות?

שלמה אושרי: לא.

שלמה אושרי: יהיה לנו קשה לעשות את הפילוח הזה.

יגאל בן שלום: תודה רבה למנהל הסניף.

יגאל בן שלום: אני רוצה לספר קצת על ההיסטוריה של הסניף.

יגאל בן שלום: בהתחלה סניף אשדוד היה סניף משנה של סניף רחובות.

יגאל בן שלום: לאחר מכן פיצלו את סניף רחובות לכמה סניפים והפכו את סניף אשדוד לסניף עצמאי, את סניף אשקלון לסניף עצמאי.

יגאל בן שלום: מה שקרה בתהליך היה שלסניף האם, רחובות, היה קשה לתת את מספר הפקידים, כי בסך הכול זה היה במשק סגור.

יגאל בן שלום: זאת אומרת היה צריך להעביר פקידים מסניף רחובות אל סניף אשדוד.

יגאל בן שלום: באופן כללי בתהליך המעבר, סניף אשדוד התחיל לפעול במספר חסר של פקידים כי אי אפשר היה לגייס מבחוץ וסניף רחובות נפרד מפחות פקידים ממה שהוא היה צריך.

יגאל בן שלום: אני מדבר כרגע על היסטוריה.

יגאל בן שלום: הסניף קיים מ- 2001, שזה בערך שלוש שנים לפני שהגעתי לביטוח לאומי.

יגאל בן שלום: אני הגעתי ב- 2004.

יגאל בן שלום: יאיר דורי ואני בתהליך של ניוד עובדים פנימי ואנחנו מוסיפים תקנים לסניף אשדוד כדי להקל על המצוקה שלו מאחר שאנחנו פועלים בכלל בביטוח הלאומי בתנאים של מחסור בכוח אדם.

יגאל בן שלום: זאת ההיסטוריה של סניף הביטוח הלאומי באשדוד ואכן לפחות דאגנו שיהיה לו מבנה מתאים.

יגאל בן שלום: הייתי אתכם בסיור למטה.

יגאל בן שלום: בעת הסיור הספקתי באופן אישי לעזור לאדם אחד.

יגאל בן שלום: הפקידים עובדים לפי החוק אבל מישהו בא ומבקש קצת גמישות.

יגאל בן שלום: אספר לכם על המקרה שטיפלתי בו קודם לכן.

יגאל בן שלום: מישהו בא עם מכר ושאלתי אותו מה הבעיה שלו.

יגאל בן שלום: הוא אמר אני שהוא נפגע בעבודה, מקבל דמי פגיעה ואישרו לו 30% נכות.

יגאל בן שלום: הוא קיבל את הדין אבל הוא סיפר לי שהוא התגרש והוא חייב לביטוח לאומי מזונות בסכום של 250 אלף שקלים ומנכים לו את כל דמי הפגיעה לטובת החוב במזונות, כך שאין לו ממה לחיות.

יגאל בן שלום: לדבריו הוא התחתן שנית לפני שבועיים והוא אכן בבעיה.

יגאל בן שלום: נכון, יש חוק, אבל פניתי למטה וביקשתי שיסדרו לו שינכו לו פחות מאשר את כל הקצבה.

יגאל בן שלום: הפקידים עובדים על פי חוק ודברים כאלה הם לא יכולים לעשות ולהחליט עליהם לבד.

יגאל בן שלום: זאת דוגמא למקרה שהפקיד מטפל לפי החוק והחוק אומר לנכות את כל החוב.

יגאל בן שלום: האיש התגרש, הוא חייב במזונות, הוא לא משלם לאשתו, ביטוח לאומי משלם לאשתו דמי מזונות, הבן אדם לא שילם לה ולכן אנחנו צריכים לגבות ממנו את החוב.

יגאל בן שלום: באופן כללי כדאי שתדעו שאנחנו גובים מחייבים במזונות רק 45%, כאשר מדובר באנשים קשיי יום.

יגאל בן שלום: אם יש לכם שאלות, ברצון אענה עליהן.

סופה לנדבר: אנחנו קודם כל מבקשים שיחלקו לנו את כל הטפסים שהציגו לנו.

מיכאל נודלמן: לאחר הסיור, התעוררו אצלי כמה שאלות והערות.

מיכאל נודלמן: נכנסתי לסניף ואכן הסניף יפה מאוד.

מיכאל נודלמן: סניף מפואר עם מחשבים, פקידים, מקומות ישיבה, ואכן יש הכול.

מיכאל נודלמן: ביקרתי במודיעין, שם השלטים כתובים בעברית, בערבית וברוסית, אבל כאשר התחלתי לדבר ברוסית, אף אחד שם לא הבין אותי.

מיכאל נודלמן: אני רואה שיש אצלכם 53 משרות.

מיכאל נודלמן: בעיר חיים 30% עולים חדשים אבל יש רק חצי משרה לטיפול בהם.

מיכאל נודלמן: נתקלנו קודם במקרה של גברת זקנה שרוצה למלא טופס ואף אחד לא יכול לעזור לה למלא אותם, מה עוד שלפקידים אסור למלא אותם עבורה.

מיכאל נודלמן: נשאלת השאלה למי היא צריכה לפנות?

מיכאל נודלמן: נראה לי שהפונים באים לבניין מפואר ואכן התנאים הם טובים, אבל את השירות שהם זקוקים לו, לא מקבלים.

מיכאל נודלמן: כך אני חושב וכך חושבים כך חבריי.

יגאל בן שלום: אתם רוצים שנתמקד בנקודה הזאת?

יגאל בן שלום: לכולם יש אותה שאלה?

סופה לנדבר: אנחנו נתייחס לזה אחר כך.

סופה לנדבר: קודם כל אני רוצה לומר שאנחנו אסירי תודה על כך שאתה משתף איתנו פעולה.

סופה לנדבר: אנחנו מעריכים את הידע שלך, את הרצון שלך ואני יכולה לומר שסוף סוף עומד בראש מוסד כל כך חשוב בן אדם עם תואר שלישי שזה עבורנו ועבור המוסד הזה, לא רק מחמאה אלא מעשה.

סופה לנדבר: המוסד לביטוח לאומי קשור יום יום עם אזרחי מדינת ישראל - אם מדובר באסירי ציון, אם מדובר באימהות חד הוריות, אם מדובר במקבלי קצבת אבטלה, אם מדובר בקצבת זקנה ובכל הקצבאות הנוספות, אבל יחד עם זאת נראה שיש איזושהי דיספרופורציה והיא בולטת לעין.

סופה לנדבר: אנחנו לקחנו במיוחד עיר שהיא עיר ראשונה בקליטת עלייה ואתה רואה שנמצאים כאן איתנו לא רק חברי כנסת משתי ועדות - ועדת העלייה והקליטה והוועדה לפניות הציבור - אלא ציבור רחב ובינו ממלא מקום ראש העיר, סגן ראש העיר, נציגי עירייה, עיתונאים ומתנדבים.

סופה לנדבר: זה מעיד על כך שהמצב מאוד מדאיג אותנו.

סופה לנדבר: מדובר ב-50 משרות כשמתוכן יש חצי משרה לעובדת דוברת רוסית ושתי משרות לעובדות דוברות אמהרית.

סופה לנדבר: לא תכננו אבל ירדנו לקומת קבלת הקהל וראינו שהדיספרופורציה הזו מהווה פגם בעבודת המוסד.

סופה לנדבר: אני מאוד מעריכה את מנהל הסניף ואני חושבת שהוא עושה עבודה טובה.

סופה לנדבר: קראתי את הרפורמה שאתה עושה במוסד, ואני חושבת שהיא עניינית מאוד וברמה מאוד גבוהה.

סופה לנדבר: אתה נוגע בכל השכבות ובכל הדברים שבעצם המוסד לביטוח לאומי מייצג.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, אני חושבת שחברי כנסת יצאו מוקדם בבוקר מירושלים עם עובדי הוועדות, עם מנהלת ועדת העלייה והקליטה, עם מנהלת הוועדה לפניות הציבור, עם כל הדוברים וכל הצוות המכובד – וזאת ההזדמנות להודות להם על ההכנה – וזאת משום שהעניין מאוד מאוד מדאיג אותנו.

סופה לנדבר: מה שקורה, פשוט לא יכול להיות.

סופה לנדבר: אתה ראית כמה מקרים.

סופה לנדבר: אתה ואנחנו ראינו כמה מקרים.

סופה לנדבר: ראינו אישה שהיא עולה חדשה ואם חד הורית שאומרת שכבר במשך כמה ימים היא מגיעה לכאן אבל לא יכולה לקבל טיפול ותשובה.

סופה לנדבר: היא אומרת שלא מסתדרת כי לא יודעת את השפה העברית ובינתיים ביטלו לה את הביטוח הלאומי והפסיקו לה את הקצבה שהיא מקבלת.

סופה לנדבר: הענישו אותה בגלל שלא הבינו על מה היא מדברת.

סופה לנדבר: מדובר באם חד הורית שיש לה שני ילדים קטנים בבית ואין שם מה לאכול.

סופה לנדבר: אישה שנייה בכתה כאן בגלל שאף אחד לא יכול לעזור לה למלא את הטפסים.

סופה לנדבר: אנחנו בוועדות שלנו החלטנו, לפני כמה שנים, שאנחנו עובדים בכל השפות, אם באמהרית ואם ברוסית.

סופה לנדבר: האדם יכול לכתוב אלינו בשפתו ולצורך כך יש לנו מתרגמים.

סופה לנדבר: אנחנו דואגים לציבור וחושבים שכל אזרח במדינת ישראל צריך לקבל את הטיפול המגיע לו בשפתו הוא, וזה דבר שצריך לטפל בו באופן דחוף ביותר.

מיכאל נודלמן: השקיעו כל כך כסף במקום עצמו, במחשבים, בכוח אדם וכולי.

מיכאל נודלמן: אתה היית אתנו וראית את הליקויים שקיימים.

מיכאל נודלמן: אנחנו לא מקבלים את זה.

מרינה סולודקין: תודה ליושבי ראש הוועדות.

מרינה סולודקין: אני חושבת שבגוף שלנו חשוב מאוד לקיים דיון בנושא, מאחר וזו בעיה שצועקת.

מרינה סולודקין: באשדוד יש לי לשכה ו לחברת הכנסת סופה לנדבר.

מרינה סולודקין: אני בלשכתי מקבלת כל חודש אנשים וששליש מהפניות נוגעות לעבודת ביטוח לאומי.

מרינה סולודקין: חלק מהתלונות מגיעות מאחר שלא כל כך יודעים את חוקי ביטוח לאומי, שאבל כאשר אני רואה את הפרת החוקים אני פונה אליך ואתה נותן מענה.

מרינה סולודקין: בעיר כמו אשדוד יש יש שתי לשכות של חברות כנסת ומדובר בעיר עם ריכוז של 75,000 עולים מברית המועצות למרות שבזמן האחרון אני גם מקבלת יותר ויותר פניות מישראלים יותר ויותר למרות שלא מדובר ביותר מ- 30%.

מרינה סולודקין: 70% מהפניות באות מיוצאי ברית המועצות.

מרינה סולודקין: כאן אני הציגו לפנינו את המספרים.

מרינה סולודקין: 1,000 איש כל יום ואני לא חושבת שזה 30% כמו שבעיר.

מרינה סולודקין: זה יותר כי חלקם שלש השישים באוכלוסייה גבוה יותר מאשר בקרב האוכלוסייה הישראלית.

מרינה סולודקין: כך שהמספר שאתם מקבלים כל יום הוא לא 300 אנשים אלא יותר.

מרינה סולודקין: מה שקורה הוא שאנשים לא יודעים מה כתוב בטופס והם מחפשים מתנדבים שיעזרו להם.

מרינה סולודקין: מתנדבים לא צריכים לדעת מה זה ביטוח לאומי ולא צריכים לדעת רוסית כל כך טוב ואני רואה שיש טעויות.

מרינה סולודקין: אתם עושים טעויות בגלל שאין לכם כלים.

מרינה סולודקין: כלים זה קודם כל אנשים מקצועיים שמבינים מה אנשים דורשים בשרות.

מרינה סולודקין: אני מבקשת את שתי הוועדות לתקן, כי זה לא עוול אלא זאת דיסקרימינציה כי אתה לא מקבל לעבודה דוברי רוסית.

מרינה סולודקין: בתוך 57 עובדים יש אך ורק חצי משרה לעובדת דוברת רוסית, ואני גם חושבת שלאתיופים מספר התקנים הקיימים לא מספיקים.

מרינה סולודקין: בזמן קבלת הקהל שלי מגיעים אליי עשרות אתיופים.

מרינה סולודקין: צריך לתקן את המדיניות מאחר שאנשים במקום לא רואים כמו שאנחנו שבאנו מבחוץ ראינו.

ליה שמטוב: אני מצטרפת לדברי חברותיי ומודה לכם על שהזמנתם אותנו לביקור.

ליה שמטוב: רציתי לשאול את השאלה שלי בקשר לנכות ולא משנה איזו ומאיזה סיבות.

ליה שמטוב: אני מקבלת הרבה פניות על היחס ועל הבירוקרטיה בהם נתקלים הפונים.

ליה שמטוב: בימים האחרונים טיפלתי במשפחה שהאישה עברה ניתוח לב פתוח לפני חצי שנה, בזמן מלחמת לבנון.

ליה שמטוב: המשפחה עברה טרטורים רבים למרות שהיו לה את כל האישורים שהתבקשה שלהביא והיא עברה את הוועדות שהייתה צריכה לעבור.

ליה שמטוב: אני צלצלת לביטוח הלאומי כדי לברר מה קורה], והתברר לי שהכול מוכן אלא שמחכים לחתימה אחת וזה גורם לעיכוב של חודשיים ועקב כך המשפחה לא יכולה לקבל את הקצבה.

ליה שמטוב: מאחר שהמשפחה לא קיבלה את הקצבה, היא עמדה בפני עיקולים.

ליה שמטוב: כל זה בגלל עיכוב חתימה של פקיד.

ליה שמטוב: זאת אומרת, לעיכוב לא גרמו היעדר המסמכים או הוועדות השונות.

ליה שמטוב: שאלה נוספת בקשר לקשישים שהם לפני גיל פנסיה, כאלה שמקבלים נכות בגובה של 75% ועוברים לקצבת זקנה.

ליה שמטוב: רציתי שתסביר את זה כי אני לא רואה הבדל גדול כל כך בסכום אבל זה משפיע אחר כך בהנחות ובהטבות.

זאב אלקין: אדוני המנכ"ל מספר שאלות, בעקבות כמה משחקי סימולציה שהיו במהלך הביקור.

זאב אלקין: מהו משך הזמן שלוקח ללמד את פקידי המוסד לביטוח לאומי את ההחלטות והחוקים של הכנסת שנכנסים לתוקף?

זאב אלקין: אתן לך דוגמא.

זאב אלקין: אחד הסעיפים של חוק ההסדרים של השנה מדבר על השינוי בכללים של יציאה לחוץ לארץ של מקבלי קצבת זקנה עם הבטחת הכנסה, והגדילו את התקופה ל- 74 יום שלוש פעמים בשנה במקום הכללים שהיו קודם.

זאב אלקין: הגיעה לכאן אישה עם שאלה פשוטה, ונדמה לי שהיא פנתה אליך.

זאב אלקין: היא שאלה לכמה זמן מותר לה לצאת לחוץ לארץ.

זאב אלקין: היא רצתה לקנות כרטיס ולא ידעו להגיד לה.

זאב אלקין: היא הגיעה יום אחד אבל לא נתנו לה תשובה, ולכן היא הגיעה היום בניסיון לקבל את התשובה, אבל בינתיים עוד לא נותנים לה תשובה.

זאב אלקין: גם כשניסו לתת לה תשובה, אף אחד לא דיבר לפי נוסח החוק החדש למרות שעד כמה שאני זוכר את חוק ההסדרים כתוב שכניסתו לתוקף מ- 1 בינואר 2007.

מיכאל נודלמן: לא נתנו לה תשובה אפילו לפי החוק הישן.

זאב אלקין: אני מצפה שפקידי הביטוח הלאומי ידעו את נוסח החוק, במיוחד כשהוא נכנס לתוקף ב-1 בינואר.

זאב אלקין: האם לכאורה הפקיד לא צריך לדעת את החוקים?

זאב אלקין: זאת לא שאלה שולית.

זאב אלקין: האם לא כדאי לעדכן את הפקידים שחל שינוי כל כך מהותי, כך שהפונים יוכלו לקבל מיד תשובות?

זאב אלקין: אני שם על זה דגש כי לצערי זה לא מקרה אחד.

זאב אלקין: אני מקבל פניות מאנשים שאומרים לי שהתפרסם שחוקק חוק חדש, הם פונים לביטוח לאומי אבל שם אומרים להם שזה לא נכון, שלא ירדו הוראות בפועל ואני עומד ותוהה איך יכול להיות.

זאב אלקין: אם יש חוק שיש לו תחולה מאוד מאוד ברורה, איך יכול להיות שביטוח לאומי לא הוריד הוראות לשטח?

זאב אלקין: איך יכול להיות שהפקיד לא יודע?

זאב אלקין: השאלה השנייה קשורה לעובדה שאתה הזכרת שזה סניף יחסית חדש.

זאב אלקין: כמה שנים הוא פועל באופן עצמאי ומתי הוא הוקם?

שלמה אושרי: כעצמאי הוא פועל מ-2001.

זאב אלקין: זאת אומרת שחלק גדול מהסיפור של הקצבת התקנים וכולי זה תהליך יחסית חדש של השנים האחרונות, בוודאי תוספות התקנים שאתם מקבלים כתוצאה מהתהליך הפירוט שעליו דיברתם.

יגאל בן שלום: עוד תקנים?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: אתה אמרת שמנסים לתת להם תוספות מהפול הכללי כדי לכסות על הבעיה.

זאב אלקין: אנחנו מדברים על עיר כמו אשדוד.

זאב אלקין: לשמחתי אנחנו כפוליטיקאים יודעים להגיד בוודאות כמה מבוגרים בעלי זכות הצבעה עולים מתגוררים באשדוד ואני אומר לך שמדובר ב-44 אחוזים ולא ב-30 אחוזים כי כאשר אומרים 30 אחוזים זה מספר משוקלל עם ילדים עולים.

זאב אלקין: בדרך כלל יש פחות ילדים ולכן אלה שמקבלים את השירות, המבוגרים, מהווים 44 אחוזים.

יגאל בן שלום: אבל ילדים בני 17 מהווים פוטנציאל.

יגאל בן שלום: צריכים לקחת את זה בחשבון לקראת הבחירות הבאות.

זאב אלקין: זה לא משנה.

זאב אלקין: זה אומר שלפחות בממוצע כ-44 אחוזים ממקבלי השירות כאן צריכים להיות עולים.

זאב אלקין: לא כולם דוברי רוסית, אבל אני מוכן לנחש, בלי להסתכן, שאם תעשה פילוח כמה אנשים באים אליך לסניף כל יום, הרי שמדובר בממוצע ב-50 אחוזים שהם דוברי רוסית.

יגאל בן שלום: אתה היסטוריון או סטטיסטיקאי?

זאב אלקין: גם וגם.

זאב אלקין: אם זה כמו שאני אומר, אני לא מבין את ההיגיון הזה שיש כאן חצי משרה של דובר רוסית, בכל הסניף הגדול הזה, ועוד שני תקנים לעובדים דוברי אמהרית.

זאב אלקין: זאת עיר קולטת עלייה מספר אחת בארץ מבחינת המספר האבסולוטי ולא רק היחסי.

סופה לנדבר: קיבלנו את החוברות היפות ואני רוצה לומר לך שלא יכול להיות שבסניפי הביטוח הלאומי אין הסבר בשפה הרוסית והאמהרית.

סופה לנדבר: החומר הזה צריך להיות בכל הסניפים כל יום ולא להיות רק לקראת הביקור שלנו.

יגאל בן שלום: הוא קיים בכל הסניפים, הוא לא הוכן לקראת הביקור.

יגאל בן שלום: הוא קיים כל הזמן.

סופה לנדבר: אנשים היו שם כאשר חילקו את החוברות.

יגאל בן שלום: אנחנו נתייחס לזה.

סופה לנדבר: אני רוצה להבין למה החוקים שאנחנו חוקקנו - למשל החוק לגבי רכב למובטלים - לא ירד לביטוח לאומי.

לריסה לנין: אני ממונה על נושא הקשישים בעיר.

לריסה לנין: פעם יזמתי כאן פגישה מטעם העירייה עם המנכ"ל והועלו הרבה שאלות.

לריסה לנין: על חלק מהשאלות קיבלתי תשובה, אבל יש לי שאלה נוספת.

לריסה לנין: לא הרבה השתנה מאז הזמן קיימנו את אותה ישיבה, בה ביקשתי שיהיו כאן

לריסה לנין: מודעות ברוסית וכן התייחסתי לנושא תקן לעובדת או עובד בשפה רוסית כי חוץ מחוסר של עובדים בשפה רוסית, יש כל מיני פרוצדורות שאנשים טוענים שממש קשה להם.

לריסה לנין: הם מגישים את המסמכים ומקבלים תשובות רק שכעבור חצי שנה-שנה.

לריסה לנין: השאלה היא אם יש איזה שהיא תקופה מסוימת שאתם נותנים תשובות.

לריסה לנין: לצערי גם אני ובעלי חיכינו כמעט שנה עד שהוא יקבל את שקצבת הנכות שלו.

לריסה לנין: מה עוד שכאשר עוברים מהשלמת הכנסה לקצבת נכות – עובר זמן רב.

קריאה: בזמן האחרון, בשנים האחרונות יש שיפור בעבודה.

קריאה: זה צריך להגיד, אני מרגיש את זה ואני לא נמצא רחוק מכאן אלא אני יושב ומקבל את אותם קליינטים שמסתובבים פה.

קריאה: יש שיפור בעבודה, זה נכון, אבל בכל מקרה אני מצטרף לחברים ואומר שזה לא מספיק שיש פה מתנדבות.

קריאה: המתנדבות הן לא ברמה של לתת הסבר ספציפי ולענות על השאלות הספציפיות.

קריאה: הפניות הכי קשות אלו הפניות לנכות ולסיעודי.

קריאה: שם לא מבינים את הפונים והפונים לא יכולים למלא את הטופס.

קריאה: יש לנו למשל עובדת קליטה שהיא במקצועה עורכת-דין.

קריאה: רק בזמן האחרון התחילו לטפל בקשישים האלה מאחר שהיא עוזרת להם ויכולה להסביר את הפניות.

קריאה: קיימת בעיה של קומוניקציה בגלל השפה הרוסית.

קריאה: יש בעיה בהתייחסות לפונים ואנחנו רואים שהעובדים לא מגלים סבלנות כלפי הפונים.

קריאה: את זה צריך לשנות ולשפר.

קריאה: אולי צריכה להיעשות עבודה עם פסיכולוגים.

קריאה: אני מבין שזו עבודה קשה, לטפל כל יום בפניות של אנשים עם בעיות.

קריאה: כדי למלא טפסים, אולי צריך להעסיק אדם מיוחד שישב בשעות ספציפיות כדי לעזור לאנשים.

קריאה: כמו שאנחנו שולחים למוקד אתיופים מלווים באתיופית, צריך לשלוח את הרוסים מלווים באדם הדובר את שפתם.

קריאה: זה אמנם לא מספיק, וצריך שבפנים, במחלקה, יהיה מישהו שיכול לעזור למלא את הטופס וידע להסביר.

קריאה: אני במיוחד מתייחס למחלקות כמו נכות, שם יש הרבה מסמכים והסברים שצריך לקבל.

קריאה: כאן חייבים להכניס אנשים שיוכלו לעזור בקומוניקציה עם הפונים.

גרשון פלדמן: התלבטתי מאוד אם להתייחס לנושא או לא, אבל בכל-זאת אומר שאני שמח מאוד לראות את השינויים הקיימים היום, אבל אני לא יודע מה התוכניות שלך לשיפור.

סופה לנדבר: לא.

סופה לנדבר: אנחנו יודעים על תוכניותיו.

גרשון פלדמן: תודה לאלוהים שהגיע סוף סוף מנכ"ל שהוא גם בן אדם משכיל, גם בן אדם תרבותי ואדם כזה שאני מרגיש שאפשר לומר לו משהו, מה שיכול להיות לא נוח כלפי העיתונאים שלנו.

גרשון פלדמן: אני חושב שהכיוון שלנו היום לא כל כך נכון.

גרשון פלדמן: מדברים על תקן, ועל עוד תקן, ועל עוד תקן.

גרשון פלדמן: אני הייתי ממונה על כוח אדם בעיריית אשדוד במשך קדנציה שלמה ואני מבקש להשיא לך עצה.

גרשון פלדמן: קודם כל צריך לשבור את הקרח שיש לנו ולא לדבר על כך שיש לנו משרה לעובדת דוברת רוסית או על כך שיש לנו משרה לעובדת דוברת אמהרית.

גרשון פלדמן: לא.

גרשון פלדמן: יש לנו קריטריונים שאנחנו בונים בדרך כלל כאשר מקבלים לעבודה אנשים, ואחד מהקריטריונים יכול להיות שאנחנו רוצים לקבל היום פקיד שהוא גם דובר צרפתית או דובר רוסית או אמהרית.

גרשון פלדמן: אני אחרון שאדרוש ואומר שאנחנו לא צריכים עובדת הדוברת רוסית.

גרשון פלדמן: צריך לומר כל הכבוד לחברי כנסת שלנו שבאמת דואגים לכולם ואכן זו המטרה שלהם, לדאוג לכל תושב, גם לתושבי אשדוד אבל גם לכל תושבי המדינה.

גרשון פלדמן: גם לנו יש את אותה מטרה.

גרשון פלדמן: אני חושב שקודם כל אנחנו צריכים להוציא מכלל הדיבורים את הדרישה ששלנו שאנחנו רוצים עובדים במוסד לפי המספר לפי האחוזים שיש באשדוד.

מיכאל נודלמן: אתה חושב שמספיקה חצי משרה?

סופה לנדבר: זאת עמדתן של שתי הוועדות שחושבות אחרת.

סופה לנדבר: אתה מדבר על כך שצריכים לדבר בשפה אנושית.

גרשון פלדמן: אני אומר שאנחנו לא צריכים להצטדק ואנחנו לא צריכים לבקש.

גרשון פלדמן: קיבלנו גם פסיכולוגים שהם דוברי רוסית, גם עובדות סוציאליות, גם מורים ומורות.

גרשון פלדמן: אני חושב גם אנחנו צריכים לקבל לפי הקריטריונים גם עובדים מקצועיים.

גרשון פלדמן: אני חושב שזו המטרה של כולנו.

גרשון פלדמן: בוודאי שיש פה לשפר ואני בטוח שמנכ"ל הביטוח הלאומי יעזור לנו לפתור את כל הבעיות הקיימות.

זאב אלקין: אבל שליטה בשפה של הלקוח זה לא קריטריון מקצועי?

סופה לנדבר: צריכים להבין את האדם ולא משנה באיזו שפה הוא מדבר.

קריאה: הרבה שנים לא מספקים את השירות ואתה מרוצה.

אסיה חלפון: הרבה שנים עבדתי בגבייה.

אסיה חלפון: בעיריית אשדוד הטפסים הם בכל השפות כמו ברוסית, באמהרית, בצרפתית.

אסיה חלפון: אז אני חושבת שגם בביטוח לאומי הטפסים צריכים להיות בשפות השונות.

יגאל בן שלום: נגעתם במספר נקודות מרכזיות.

יגאל בן שלום: הנושא המרכזי הוא נושא כוח אדם, משאבי אנוש.

יגאל בן שלום: הנושא השני הוא הנושא של הטמעת חוקים חדשים.

יגאל בן שלום: הנושא השלישי הוא המעבר מקצבת נכות לקצבת זקנה ושארים.

יגאל בן שלום: נושא נוסף הוא שיפור השירות.

יגאל בן שלום: כשהגעתי למוסד לביטוח לאומי התחלתי בתוכנית אסטרטגית חדשה, עם רפורמות מרחיקות לכת והנושא הראשון שעלה היה שיפור השירות.

יגאל בן שלום: מיניתי את יאיר דורי כסמנכ"ל משאבי אנוש ומתוקף תפקידו הוא זה שצריך להיות אחראי על שיפור השירות ואכן בנושא הזה הייתה התקדמות מדהימה.

יגאל בן שלום: לדוגמא, בנושא פניות לציבור, בדקתי ומצאתי שמשך זמן התשובה לפונה היה 40 יום בממוצע.

יגאל בן שלום: הודעתי לכל מנהלי הסניפים שאני מבקש להוריד את הממוצע הזה בתוך שנה ל-25 ימים ובתוך עוד שנה לפחות מ-10 ימים.

יגאל בן שלום: היום משך הזמן הממוצע של התשובות לפניות הציבור הוא בכל הארץ 10 ימים לא 25 יום.

יגאל בן שלום: מבחינת המוסד לביטוח לאומי ההיררכיה אומרת שהפונה צריך לקבל את התשובה בסניף במקום אבל יש לו עדיין את הזכות ואת היכולת לפנות לממונים.

יגאל בן שלום: נכון, אני בהחלט מסכים להערות שהועלו כאן, ואכן, חברת הכנסת שמטוב, אני מקבל הרבה פניות גם מחברת הכנסת מרינה סולודקין וגם מחברת הכנסת סופה לנדבר ואני פותר את הבעיות.

יגאל בן שלום: תוך מספר ימים אני נותן להן תשובה.

יגאל בן שלום: אני לא עובר על החוק, אני לא עושה דברים בהוקוס פוקוס, אלא הכול במסגרת החוק.

יגאל בן שלום: זה נכון שכאשר מגיעה פנייה מלשכת מנכ"ל אל הסניף אל הפקיד, מיד נותנים תשובה.

יגאל בן שלום: זה לא צריך להיות בכמויות כאלה כי התשובה צריכה להיות בסניף עצמו.

יגאל בן שלום: לכן, מהבחינה הזאת שיפור השרות הוא הדבר הראשון שעשינו, ראיתם כאן קיוסק שצריך לברך על כך, כי מדובר בקיוסק שמהווה עמדה לשירות לציבור, ועושים דברים נוספים באמצעות האינטרנט.

יגאל בן שלום: לגבי כוח אדם.

יגאל בן שלום: כל מה שאני יכול לומר הוא שאתם צודקים.

יגאל בן שלום: השאלה היא איך פותרים את הבעיה הזאת.

יגאל בן שלום: גם אני חושב שזה לא צריך להיעשות בפרופורציה ואני מסכים עם אדוני סגן ראש העיר, זה לא פרופורציונאלי לומר שנותנים פקידים לפי מספרם של העולים.

יגאל בן שלום: כמנכ"ל אני אחראי על הנושא ואני צריך לתת את הפתרונות לפי המגבלות והאילוצים שיש לי.

יגאל בן שלום: כלומר, אני לא הולך לשלוח אתכם לנציב שירות המדינה ולא לאגף התקציבים למרות שאני יכול לומר שכדי לקלוט עוד עובדים אני צריך אישור של אגף תקציבים.

יגאל בן שלום: אני לא נותן תשובה כזו אלא אני מנסה לתת פתרון ואני דרך אגב, הסכמתי ואמרתי בשמחה שתבואו לאשדוד ונפתור את הבעיות במקום ביחד.

יגאל בן שלום: אמרתי שנשב ביחד ננסה לפתור את הבעיה.

יגאל בן שלום: צריך לראות מה האפשרויות שלנו.

יגאל בן שלום: גם לי יש קצת רקע בתחום שלך.

יגאל בן שלום: אפשרות אחת היא שכל עובדי הסניף ילמדו רוסית.

יגאל בן שלום: זאת כמובן אפשרות תיאורטית.

יגאל בן שלום: אפשרות שנייה היא שכל העולים מרוסיה ילמדו עברית.

יגאל בן שלום: אגב, לגבי האפשרות הראשונה, אל תזלזלו, הבת שלי האחרונה הקטנה בת 18 התגייסה לצבא.

יגאל בן שלום: אני לא יכול להגיד לכם פרטים בכלל כי זה מאוד חסוי.

יגאל בן שלום: כל מה שאני יכול לומר לכם שבתוך 5 חודשים היא למדה שפה חדשה לגמרי ואני לא מדבר ערבית.

יגאל בן שלום: תארו לכם, שפה חדשה לגמרי 5 חודשים.

יגאל בן שלום: אם הם יכולים, אנחנו לא יכולים?

יגאל בן שלום: זאת אומרת מהבחינה הזאת לא צריך לשלול את זה על הסף.

יגאל בן שלום: ישבה הילדה שלי ובתוך 5 חודשים קלטה שפה חדשה לגמרי, שפה זרה שלא היה לה מושג כלשהו קודם לכן.

יגאל בן שלום: אם כן, קודם כל אני באמת אחשוב על הרעיון הזה, ללמד את הפקידים רוסית.

יגאל בן שלום: לתת להם קורס.

יגאל בן שלום: אני חושב על זה ברצינות.

יגאל בן שלום: זה כמובן יהיה על חשבון המוסד ונעלה את האפשרות לשלוח את העובדים לקורס אינטנסיבי ללימוד השפה הרוסית.

יגאל בן שלום: זו אופציה אחת.

יגאל בן שלום: האופציה השנייה היא שאני אנחה את מנהל הסניף להיות רגיש לנושא של שפה.

יגאל בן שלום: אני מדבר על רגישות לשפה ולא על רגישות לכל מיני דברים אחרים מחוץ לשפה כי יש רגישויות לכל מיני דברים בקליטת עובדים.

יגאל בן שלום: מנהל הסניף אכן רגיש מאוד.

יגאל בן שלום: אסור לי להנחות לקלוט עובד כזה או אחר ממגזר כזה או אחר.

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: זאת שאלה של שפה ככלי מקצועי.

יגאל בן שלום: אני אומר שאסור לי.

יגאל בן שלום: אני לא יכול.

יגאל בן שלום: יש מגבלות.

יגאל בן שלום: יש שוויון.

יגאל בן שלום: שפה היא לא קריטריון כרגע אצלנו.

יגאל בן שלום: אני צריך להיות זהיר.

יגאל בן שלום: אתמול התקשר אליי סמיר והאבה שהוא יועץ ראש הממשלה לדרוזים.

יגאל בן שלום: מדברים איתי בטלפון – עכשיו, אחרי כל הפרשיות – ואומרים לי שביום זה וזה יש מכרז בסניף מסוים ובין המועמדים יש דרוזי, ומבקשים ממני לדאוג לכך שהדרוזי ייקלט.

יגאל בן שלום: את זה הוא אומר לי בשיחת טלפון.

יגאל בן שלום: קצת רגישות.

קריאה: אבל יש הבדל כשצריכים עובד דובר שפה ככלי או כאשר מדובר בסידור של ועדות מסדרות.

יגאל בן שלום: אני מנסה להסביר שהמוסד לביטוח לאומי עובד על פי כללים.

יגאל בן שלום: כלומר, קליטת עובדים היא על פי כללים.

יגאל בן שלום: יש מכרזים, ואני לא יכול לחרוג מהכללים.

זאב אלקין: יש דרישות מקצועיות.

מיכאל נודלמן: אתם צריכים לקחת בחשבון את סוג הפונים אליהם.

יגאל בן שלום: עוד לא התחלתי לתת את הפתרונות.

יגאל בן שלום: אני רק אומר שאנחנו חייבים לעבוד לפי כללים.

יגאל בן שלום: אני לא יכול היום להגדיר ולומר שמספר העובדים באשדוד יהיה על פי התפוצות.

זאב אלקין: לא לפי התפוצות, לפי שפה.

מיכאל נודלמן: לפי שפה.

יגאל בן שלום: בסדר, אבל קודם כל תקשיב.

יגאל בן שלום: באותה מידה יש לי פה עולים מארגנטינה וזה אומר שאני צריך דוברי ספרדית, אני צריך דוברי ערבית, אני צריך דוברי אמהרית ואני צריך דוברים בשפות שונות.

זאב אלקין: פרופורציונאלי למספר הלקוחות.

יגאל בן שלום: אין לי תקנים שמחכים רק לקלוט עובדים.

יגאל בן שלום: אין מצב כזה.

יגאל בן שלום: אין תקנים.

יגאל בן שלום: אני מבקש ממנהל הסניף, בנוכחותכם, לגלות רגישות לגבי קליטת עובדים, אני מבקש ממנהל הסניף שבנושא קליטת עובדים הוא יתחשב בכמות של דוברי רוסית הפונים לסניף ושינסה לראות אם יש לו תגבור במשרד הראשי.

יגאל בן שלום: אני מבקש ממנו לנסות לתת פתרון ומענה לנושא הזה.

יגאל בן שלום: אני מבקש וזו גם הנחיה.

יגאל בן שלום: אני מבקש מהפדרציה לקיים שיתוף פעולה.

יגאל בן שלום: אני מוכן להקצות ולהגדיל את המכסה של מספר המתנדבים כאן ולתת שטח.

יגאל בן שלום: אני מסכים אתכם - הייתי למטה אתכם - שאי אפשר שיהיו פה עשרה דוברי רוסית ושלושה אנשים שיכולים לשרת אותם.

יגאל בן שלום: אני מסכים שזה לא בסדר.

יגאל בן שלום: שלמה, אני מאוד מבקש להקצות שטח למתנדבים, וזה באחריותך, לכך שיהיו יותר מתנדבים הדוברים רוסית עם כל מה שמשתמע מכך, למרות שכולנו יודעים שיש לנו מגבלות גם בדברים האלה.

יגאל בן שלום: צריך לתת פתרון מיידי.

יגאל בן שלום: מיידי.

יגאל בן שלום: צריך לבדוק אם אפשר בשיתוף עם הפדרציה לגייס במיידי עוד שלושה מתנדבים נניח, עוד שלושה דוברי רוסית שיהיו פה באופן קבוע כאשר יש קבלת קהל.

יגאל בן שלום: ניתן להם הכשרה כדי שיוכלו לתת את התשובות הראשוניות.

יגאל בן שלום: יכול להיות שאנחנו צריכים - אני חושב תוך כדי הדיון - מתנדב נייד.

יגאל בן שלום: זה אומר שדווקא הוא זה שייגש לפקיד ויהיה מתורגמן בזמן שיושב מולו אדם דובר רוסית.

יגאל בן שלום: נתקלנו בבעיה כאשר האדם שהוא דובר רוסית יושב מול הפקיד והפקיד לא דובר את השפה ולכן לא יכול לטפל בו.

יגאל בן שלום: אני חושב על מתנדב שישב ליד הפקיד - כי המחשב הוא מול הפקיד – ויהווה מעין מתנדב נייד.

יגאל בן שלום: כאשר מישהו שהוא דובר רוסית פונה לפקיד שלא יודע רוסית, המתנדב יתרגם מול המחשב.

יגאל בן שלום: צריך לחשוב על משהו כזה.

זאב אלקין: אם יישב מישהו אדם דובר רוסית במודיעין, הוא יוכל להפנות את האנשים שלא יודעים עברית לדלפקים.

יגאל בן שלום: נכון.

יגאל בן שלום: גם זה אני מבקש.

יגאל בן שלום: שלמה, כל זה באחריותך.

יגאל בן שלום: מה שאני מבקש זה שאתה תפנה אלינו בנושא.

יגאל בן שלום: יש לנו סמנכ"ל משאבי אנוש ונעשה ככל המותר לנו.

יגאל בן שלום: מותר לנו מתנדבים, מותר לנו לשים עוד כיסא, מותר לנו לשים שלטים ברוסית.

יגאל בן שלום: כל מה שאפשר לעשות, נעשה בתחום של המותר.

יגאל בן שלום: שלמה, אני רוצה תוך חודש לקבל ממך תוכנית ממך שאומרת איך אפשר להתגבר על הבעיה של השירות לאוכלוסייה הרוסית פה באשדוד.

יגאל בן שלום: תוכנית שמתבססת על כל מה שאמרתי עם רעיונות נוספים שלך.

יגאל בן שלום: אנחנו נשתדל לתת לך תשובות לכל המענים במסגרת המגבלות מולן אנחנו עומדים.

יגאל בן שלום: אתה צריך לפתור את הבעיה, כי אתה צריך לתת שירות פה.

יגאל בן שלום: עכשיו אתה המנכ"ל באשדוד כי אני לא יכול לבוא כל יום לאשדוד.

יגאל בן שלום: אני נותן לו את הגיבוי, ואת ייפוי הכוח כדי לפתור את הבעיה.

קריאה: אבל זה לא אמור רק לגבי אשדוד.

יגאל בן שלום: ברור.

יגאל בן שלום: , אבל זה יהיה מודל, זה יהיה פיילוט שייעשה בשיתוף עם הצוות.

יגאל בן שלום: אני מודיע לכם שאני לא יכול לקלוט יותר עובדים ואני לא יכול להשיג יותר תקנים.

קריאה: אולי יש אפשרות להעביר לאשדוד מסניף אחר.

יגאל בן שלום: אלה המגבלות, כפי שהצגתי אותן.

יגאל בן שלום: לגבי הקשישים.

יגאל בן שלום: אני ער לנושא הזה, ואכן הם צריכים לקבל את הטיפול ההולם.

יגאל בן שלום: אכן הפרופורציה של הקשישים יוצאי חבר העמים היא גבוהה יותר באוכלוסייה, והפרופורציה של יוצאי חבר העמים שמקבלים השלמת הכנסה עוד יותר גדולה מאשר כלל האוכלוסייה.

יגאל בן שלום: אנחנו משלמים לעולים חדשים קצבת השלמת הכנסה בסביבות שני מיליארד שקל מתוך כל סך כל תשלומים בזקנה של 15 מיליארד שקל.

יגאל בן שלום: הפרופורציות הן מדהימות, הן גבוהות מאוד.

יגאל בן שלום: לגבי המעבר מנכות להשלמת הכנסה.

יגאל בן שלום: נכות כללית זו קצבה שבן אדם מקבל ללא מבחן הכנסות.

יגאל בן שלום: כאשר הוא עובר לקצבת זקנה הוא מקבל קצבת זקנה בסיסית לפי גילו, וכאשר הוא צריך השלמת הכנסה - יש מבחן הכנסות כי צריך לבדוק אם אין לו שלוש דירות, ואם אין לו נכסים ואין לו מניות וכולי.

יגאל בן שלום: לכן הוא חייב להגיש טופס השלמת הכנסה כדי לראות שאין לו הכנסות נוספות.

יגאל בן שלום: במידה ואין לו, הוא יקבל השלמת הכנסה.

יגאל בן שלום: אגב, אחד הרעיונות שלי, ואני מקדם את זה, שבגיל 70 אנשים יקבלו קצבת זקנה אוטומטית בלי להגיש תביעה.

יגאל בן שלום: גיל 70 זה הגיל המוחלט, ואז אנשים יקבלו קצבת זקנה אוטומטית בלי להגיש תביעה.

סופה לנדבר: זה כמו עצמאי בגיל 70.

יגאל בן שלום: מי שעבד - עבד, מי שעלה, קיבל משרד הקליטה.

יגאל בן שלום: אני בונה כרגע את ברפורמה.

זאב אלקין: למה לא גיל 68?

יגאל בן שלום: 70 זה הגיל המוחלט.

יגאל בן שלום: זאת אומרת, אתה מקבל קצבת זקנה בגיל 67 זה גיל מותנה בזה שפרשת מהעבודה ושאין לך הכנסות.

יגאל בן שלום: אבל בגיל 70 אתה מקבל קצבת זקנה בלי כל קשר.

יגאל בן שלום: לכן אני רוצה שגיל 70 יקבלו אוטומטית קצבת זקנה לחשבון הבנק.

יגאל בן שלום: אנחנו עכשיו בונים מערכת, אבל זה במסגרת הרפורמה.

יגאל בן שלום: מקסימום יכנסו למערכת כחצי אחוז או חצי פרומיל שלא מגיע להם.

יגאל בן שלום: אם זה המצב, שיהיו בריאים, אבל לעומתם יש 99.5 אחוזים שבוודאי מגיע להם, וזו הסיבה להשלמת הכנסה.

יגאל בן שלום: לגבי הנושא של חוקים.

יגאל בן שלום: ההוראות, עם קבלתן, יורדות מיד לסניף.

יגאל בן שלום: אני ביקשתי מיפעה להביא לי אותן.

יגאל בן שלום: ב-1 בינואר התקבל החוק.

יגאל בן שלום: התקבלה ההוראה בנושא רכב - ובדקתי את זה - כאשר משפחות מקבלות הבטחת הכנסה או מקבלי הכנסה שיש להם רכב עד 25,000 שקלים, זכאיות להשלמת הכנסה.

סופה לנדבר: אני שמעתי פקידה נותנת תשובה לפונה אליה, שאמר שיש לו רכב והיא אמרה שבינתיים לא קיבלו הוראות.

יגאל בן שלום: אני אומר שאני בודק איפה הכשל.

יגאל בן שלום: הכשל הוא לא בכנסת כי אתם קיבלתם את החוק.

יגאל בן שלום: הייתי שמח להגיד שזה אתם אבל זה לא אתם.

יגאל בן שלום: זה לא המנכ"ל כי המנכ"ל העביר את ההוראות הלאה ללשכה המשפטית.

יגאל בן שלום: זו לא סמנכ"לית גמלאות אילנה שריימן שלא נמצאת פה כי אני יודע שהיא העבירה את ההוראות.

יגאל בן שלום: לכן שלחתי את יפעה לבדוק און-ליין בשטח אם יש פה את ההוראות, ואם הם ישנן, באיזו רמה.

יגאל בן שלום: אני מבקש לדעת באיזו רמה של פקידות נמצאות ההוראות ולמה זה לא עבר לפקידים.

יגאל בן שלום: מיד תקבלו תשובה.

יגאל בן שלום: כן ההוראות ירדו והכוונה לשתי ההוראות.

סופה לנדבר: אנחנו מבקשים לתרגם את זה לרוסית ואמהרית.

יגאל בן שלום: ההוראות ירדו, אבל לא הספקנו להכניס אותן לחוברת כי החוברת יצאה לפני החוק.

זאב אלקין: יכול להיות שכדאי לתלות אותן לוח המודעות בסניף.

יגאל בן שלום: נכון.

יגאל בן שלום: שלמה, בבקשה.

יגאל בן שלום: בחוק ההסדרים יש שני חוקים חדשים כאשר האחד הוא בנושא הבטחת הכנסה ובו נאמר שיהיה אפשר להחזיק רכב בתנאים מסוימים, והנושא השני זה הנושא של נסיעות לחוץ לארץ של קשישים כאשר מדובר בשלוש פעמים בשנה עד 74 ימים.

יגאל בן שלום: שלמה, אני מבקש שתוציא חוזר לכל העובדים שלך על השינוי הזה.

יגאל בן שלום: דבר שני, בהחלט לתלות שלט בשפה הרוסית על לוחי המודעות שלכם.

יגאל בן שלום: כאמור, אנחנו ניתן פתרונות.

יגאל בן שלום: אני באתי לפה מתוך ידיעה שיש בעיות ואני לא לכסות.

יגאל בן שלום: אנחנו ניתן פתרונות.

יגאל בן שלום: תוך חודש מנהל הסניף יגיש לי תוכנית שאומרת איך - באמצעים שאני יכול לתת לו – נוכל לתת פתרונות לדוברי רוסית.

סופה לנדבר: גם אמהרית.

יגאל בן שלום: כן, כן, גם אמהרית.

יגאל בן שלום: תראו, אנחנו גם נשתדל.

יגאל בן שלום: רציתי לתרגם את הדברים לאמהרית באתר האינטרנט שלנו אבל אמרו לי שאין להם נגישות לאינטרנט.

יגאל בן שלום: אנחנו מתרגמים את האתר לאנגלית ולערבית ומקווים שזה מספיק.

יגאל בן שלום: יכול להיות שנתרגם את האתר גם לרוסית וזה יביא לפתרון הנושא.

אסיה חלפון: אדם שהוא נכה לצמיתות מתאונת עבודה ומקבל ניידות ויש לו פרוטזה.

אסיה חלפון: למה לטרטר אותו כל 4 שנים לעבור עוד וועדה אם הוא כבר נכה?

סופה לנדבר: אגב אני ראיתי שאשקלון מפרסם את נושא ועדת הערר בעיתון וזה דבר מאוד יפה.

יגאל בן שלום: הייתה כאן שאלה בנושא ועדות רפואיות.

יגאל בן שלום: כשהגעתי למוסד ראיתי שהנושא המרכזי שהמוסד חייב להתמודד איתו הוא הוועדות הרפואיות.

יגאל בן שלום: אנחנו בוועדות הרפואיות לא בסדר.

יגאל בן שלום: יש פה איזה מערכת שהיא באמת מאוד בירוקרטית.

יגאל בן שלום: זה היה הנושא השני בו טיפלתי, אחרי שיפור השירות.

יגאל בן שלום: עשינו שינויים רבים מבחינת הוועדות הרפואיות.

יגאל בן שלום: ראשית, כל רופא חייב להזדהות, הוא חייב להסביר מיהו, איזה רופא הוא, אם הוא אורטופד, הוא לא יטפל בנוירולוגיה, אם הוא נוירולוג, הוא לא יטפל באורטופדיה.

יגאל בן שלום: בנוסף לכך, צמצמנו מאוד את זמני ההמתנה.

יגאל בן שלום: אני רוצה שתבינו מה עשינו בסניף אשדוד ואיך אנחנו עובדים.

יגאל בן שלום: בסניף אשדוד היה לנו 1,700 תיקים פתוחים של נפגעי עבודה.

יגאל בן שלום: מה שעשינו הוא לקחנו את כל התיקים והעברנו אותם לסניף יפו, בגלל שלא היה כאן כוח אדם ולא היו כאן אנשים מוסמכים.

יגאל בן שלום: סניף יפו טיפל בכל התיקים הללו ובתוך פחות מחודש והדבקנו את הפיגור שנוצר באשדוד.

יגאל בן שלום: כלומר לקחתי פקידים מסניפים אחרים שיסייעו להדביק פה את הפיגור.

אסיה חלפון: האנשים לא היו חוזרים לכאן אם לא היו מטרטרים אותם.

סופה לנדבר: אני מקווה שתסכים שהישיבה הבאה עם מנכ"ל הביטוח הלאומי תהיה בנושא ועדות ערר וכל הבעיות הרפואיות.

יגאל בן שלום: בהחלט.

יגאל בן שלום: אני אשמח מאוד.

יגאל בן שלום: תכננתי – אל לצערי הרב זה לא עובד - מערכת ממוחשבת חדשה בנושא ועדות רפואיות.

יגאל בן שלום: מדובר במערכת יוצאת מן הכלל כאשר הכול ממוחשב.

יגאל בן שלום: רציתי גם למחשב את ספר הליקויים, כי מה שקורה הוא שבסניפים שונים רופאים שונים נותנים אחוזים שונים.

יגאל בן שלום: לכן אמרנו שיהיה ספר ליקויים ממוחשב.

יגאל בן שלום: כרגע המצב הוא שוועד העובדים עוצר אותי.

יגאל בן שלום: בכל השינויים הטכנולוגיים שאנחנו עושים, אני כבר מנהל משא ומתן שנה וחצי עם ועדי עובדים להכניס את השינויים הטכנולוגים אבל הם לא נותנים לי.

סופה לנדבר: למה?

יגאל בן שלום: אני מתחייב שזה לא פוגע בעובדים, לא פוגע בזכויות ולא פוגע בכלום, אבל רק מעצם העובדה שזה משהו חדש, לא נותנים להכניס למערכת וזה חבל כי זה פוגע באוכלוסייה.

יגאל בן שלום: אז אני מבקש, אם יש פה נציגים שיש להם קשרים בהסתדרות, שיעזרו לנו.

יגאל בן שלום: הם פשוט מתנגדים לטכנולוגיה כטכנולוגיה למרות שזה מיטיב עם העובדים, מיטיב עם האזרחים וזה פשוט מדהים.

יגאל בן שלום: לא נותנים להכניס את המערכת החדשה לפעולה.

יגאל בן שלום: אני חושב שהתייחסתי לכל הנקודות.

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: נמשיך את הישיבה אצל ראש העיר.

סופה לנדבר: ישיבה בעיריית אשדוד

צבי צילקר: ברוכים הבאים.

מיכאל נודלמן: אדוני ראש העיר, אנחנו יודעים שאתם לקראת חגיגה גדולה במלאת 50 שנה לעיר אשדוד.

מיכאל נודלמן: רק עתה קיבלנו מכתב בקשר לכך.

מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים שאתה ראש העיר שיש לו חלק גדול מאוד בפיתוח העיר, ואכן העיר שונה עכשיו מזו שהייתה קודם לכן ועל כך אנחנו רוצים לברך אותך.

מיכאל נודלמן: אני מברך את הסגנים, את חברי המועצה, את תושבי אשדוד במלאת 50 שנים לעיר בה אתם חיים, ומתפתחים.

מיכאל נודלמן: אני יודע שאתם עושים הכול כדי שהתושבים ירגישו טוב ואנחנו מאחלים לכם עוד 50 שנה ושהעיר תהיה הכי טובה והכי יפה בישראל.

מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים שיש הרבה עולים חדשים בעיר שלכם ואנחנו לא מקבלים תלונות על כך שרע בעיר וכי חסר שירות כלשהו.

מיכאל נודלמן: העיר מתפתחת ומהווה דוגמא לערים אחרות וכאן אני רוצה לומר תודה רבה לך ולאחל לך עד 120 עם התוצאות שקיימות עתה.

סופה לנדבר: אנחנו נמצאים כאן בהרכב של הוועדה לפניות הציבור שבראשותי וועדת העלייה והקליטה שבראשות של חבר כנסת מיכאל נודלמן.

סופה לנדבר: נמצאים כאן חברי כנסת שהם חברים בוועדות, נמצא אתנו מר יגאל בן שלום שהוא מנכ"ל ביטוח לאומי, חברי כנסת ליה שמטוב, מרינה סולודקין, רוברט אילטוב, זאב אלקין, נמצאים אתנו חברי מועצת העיר, מנהלת ועדת העליה והקליטה, מנהלת הוועדה לפניות הציבור, יושב ראש פדרציית ישראלים דוברי רוסית.

סופה לנדבר: אנחנו הגענו לכאן מאחר שאנחנו מקבלים פניות רבות מתושבי העיר וכמו שאמר חבר הכנסת נודלמן, זוהי עיר גדולה ויפה.

סופה לנדבר: אני תושבת העיר, לשעבר חברת מועצת העיר, וכאן התחלתי את דרכי הפוליטית בשנת 1989.

סופה לנדבר: לא ארחיב בדבריי כי אתה יודע בדיוק מה אני חושבת על העיר שלנו.

סופה לנדבר: אנחנו מאחלים לך הצלחה בהמשך הדרך ומאחלים לתושבי אשדוד – העיר החמישית בגודלה – בריאות, אושר ומקור פרנסה.

סופה לנדבר: אני מאחלת לכם שיוקם בעיר בית חולים.

סופה לנדבר: קיימנו היום סיור בסניף הביטוח לאומי בגלל וזאת מאחר שאנחנו מקבלים לא מעט פניות.

סופה לנדבר: אתה יודע שביטוח לאומי הוא מקום אליו פונים יום יום אזרחי ישראל.

סופה לנדבר: אני תמיד אומרת שלהיות אזרח זה לא רק זכויות אלא זה גם חובות, אבל קודם כל אנחנו לומדים את החובות ולא תמיד יודעים שיש לנו זכויות, או לא תמיד מקבלים את הזכויות שלנו.

סופה לנדבר: התרשמנו היום ממנכ"ל הביטוח הלאומי, ד"ר יגאל בן שלום, ואנחנו רואים שהוא אמנם חדש במערכת, אבל אדם עם ניסיון רב שנעבור אתו בשיתוף פעולה מלא.

סופה לנדבר: לצערנו, אנחנו מקבלים פניות רבות בשפה הרוסית.

סופה לנדבר: אפשר לומר שיש יש לנו, ועדות הכנסת, קו פתוח עם הביטוח הלאומי וועדות שלנו, ובין חברי כנסת בכלל.

סופה לנדבר: בגלל זה אנחנו באופן חושבים שדיספרופורציה שקיימת היום בביטוח לאומי היא דיספרופורציה שצריכים לטפל בה באופן דחוף.

סופה לנדבר: בסיור היום בסניף אשדוד למדנו שבתוך 50 משרות פלוס יש רק חצי משרה לעובדת בשפה הרוסית.

סופה לנדבר: אירח אותנו מנהל סניף של ביטוח לאומי, הוא יושב כאן, ועובדים נאמנים של ביטוח לאומי.

סופה לנדבר: התרשמנו מאוד מהמקום אבל לצערנו אנחנו גם רואים את הליקויים, ובעיקר הליקויים שאנחנו הצבענו עליהם והצהרנו עליהם בוועדה.

סופה לנדבר: גם חברי מועצת העיר, גם ממלא מקום ראש העיר, גם סגן ראש העיר וגם לריסה לנין היו איתנו בישיבה בסניף אשדוד.

סופה לנדבר: הגענו לכאן כדי לטפל בבעיה, לדאוג לפתרונה, ואנחנו מבינים שאתה רצית לקבל אותנו אצלך לפגישה.

סופה לנדבר: שמחנו שאתה מוכן ורוצה לקבל אותנו כאן והנה אנחנו כאן.

צבי צילקר: תודה.

צבי צילקר: אני לא אאריך ולא אתחיל לספר לכם על העיר אשדוד.

צבי צילקר: אני מאוד גאה על כך ששתי ועדות כנסת מגיעות אלינו לביקור.

צבי צילקר: בדרך זו עשיתם מהפיכה בחשיבה הישראלית כי בדרך כלל צריך לרוץ ולהתחנן כדי שאנשים יגיעו לכאן, אבל פתאום אתם באים אלינו ואני אומר דווקא לחבריי שידעו שזה כבוד גדול, כבוד לעירייה וכבוד לעיר.

צבי צילקר: אתם באים לכאן לבדוק את הדברים שנעשים בשטח ולא השטח מגיע אליהם, וזאת הגדולה שבביקור שלכם.

סופה לנדבר: עשינו שינוי בתפיסה.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים שהכנסת תרד לעם במקום שהעם יגיע אל הכנסת.

צבי צילקר: כך צריך להיות.

צבי צילקר: הבעיה היא שהעם לא יכול להגיע לכנסת.

צבי צילקר: אני חושב שאני הפוליטיקאי הכי ותיק פה בין כולכם ואני אומר לכם שאתם עושים מעשה גדול.

צבי צילקר: קבלו את זה איך שאתם רוצים.

צבי צילקר: זו גם הזדמנות להודות לחבריי.

צבי צילקר: יש לי חלק גדול בעיר, אבל בלי חבריי זה לא היה קורה.

צבי צילקר: טועה כל מי שחושב שיכול לעשות את הכל בעצמו ובנוסף לזה שהוא טועה, הוא גם גורם נזק למערכת שבה הוא עובד ולא לא משנה אם זו הכנסת, או מפעל כלשהו, כי בעל מפעל יודע שאם אין לו הנהלה טובה ואין לו שיתוף פעולה של העובדים, המצב יכול להידרדר.

צבי צילקר: אני חושב שאחד הדברים שאנחנו כולנו עושים נכון כולנו הוא שאנחנו נותנים לעולים להבין, מהיום הראשון שהם מגיעים אלינו, שהם שותפים לבנייה.

צבי צילקר: הם לא מהווים עול, הם לא נטל אלא אנחנו רוצים אותם ואנחנו מבקשים שהם יבואו אלינו.

צבי צילקר: אם הם לא היו באים לכאן, לא היה לנו את רובע י', לא את רובע י"ג, לא את רובע י"ז אלא היה מדובר בעיירה קטנה, אולי בגודל של שדרות, אולי בגלל הנמל, ולא עיר עם עוצמה.

צבי צילקר: העולה מבין את זה והוא מרגיש את השייכות שלו לעיר מהיום הראשון וזה לא פלא, כי אנחנו נותנים לו להרגיש נוח כי זה גם טוב לנו.

צבי צילקר: אנחנו מנצלים את העולים בדרך הזו, ואני אומר את זה בדרך הכי חיובית.

צבי צילקר: אנחנו רוצים שיגיעו עולים ואנחנו משדרים את זה כל הזמן.

צבי צילקר: אם צריך לשלוח אנשים לחוץ לארץ, אנחנו שולחים.

צבי צילקר: הייתי צריך לנסוע, לחוץ לארץ מחר אבל מכיוון שאני לא יכול, נוסע ממלא מקום לצרפת כדי להביא עוד עולים ועוד עולים.

צבי צילקר: הייתי כבר באוזבקיסטן ובאיזרביג'אן ובעוד מקומות.

צבי צילקר: אני כבר לא יודע מאיפה להביא עוד קבוצה ועוד קבוצה, ועוד בעלי מקצוע.

צבי צילקר: ברשותכם רוצה להעלות שתיים שלוש בעיות.

צבי צילקר: כרגע יש לי למשל בעיה.

צבי צילקר: ישבתי עם קבוצת תורמים, נוצרים שתורמים למען ישראל, והם רוצים להביא כמה קונטיינרים עם בגדים למדינת ישראל, ומדובר בבגדים חדשים כתרומות לישראל, בשמיכות, בבגדים לילדים ובמחשבים.

צבי צילקר: אמרתי להם שאני לא רוצה לגעת בזה כדי שזה יגיע למכס והמכס יחד עם ביטוח לאומי יחלקו את זה לפי הרשימות של הרווחה.

צבי צילקר: אני לא אתערב בזה ואני גם לא עושה את זה.

צבי צילקר: גם אם אני נותן שמיכה מהבית אני לא אומר שאני נותן שמיכה.

צבי צילקר: אני מזכיר את זה כי בזמן שהייתי חייל יותר צעיר, הגיעו תרומות לתזמורת.

צבי צילקר: יש לנו המון ילדים שרוצים ללמוד מוזיקה.

צבי צילקר: קיבלנו תרומה של כלים שכבר השתמשו בהם 5 שנים.

צבי צילקר: דאם צריך לשלם מכס, אמרתי שיחזירו את זה.

צבי צילקר: הגיעו שמיכות לחיילים ואתם יודעים איזה אי-סדר היה במחסני החירום במלחמת המפרץ.

צבי צילקר: אמרתי שיחזירו את זה לחוץ לארץ כי אני לא יכול ואין לי כסף לשלם את המכס.

צבי צילקר: צריך למצוא פתרון שהוא טוב לכולם.

צבי צילקר: אפשר לקבל המון דברים ושנציגי מדינה יחלקו אותם כי אני לא רוצה לחלק אותם.

סופה לנדבר: בפדרציה אמורים להתקבל אביזרים לנכים וגם שם אנחנו צריכים להתייחס לבעיה.

צבי צילקר: אבל אל תפתרו בעיה נקודתית אלא תפתרו הכל.

צבי צילקר: יש מי שמקבל בצבא ורושם את התרומות, אבל זה נשאר במחסני הצבא ולא מחולק לחיילים כמתנות.

צבי צילקר: אני אומר שצריך לפתור את הבעיה ולהתמודד איתה.

צבי צילקר: ברור שתמיד יהיו אנשים שיעשו תרגילים בנושא.

צבי צילקר: דבר שני שאני מבקש מכם כחברי כנסת והוא לנסות לעצור את חוק הרשויות המקומיות.

צבי צילקר: יש בעיות של אמון בכל הרשויות המקומיות ואני אתן רק דוגמא אחת.

צבי צילקר: מחר אנחנו רוצים לבחור מהנדס – וזו סתם דוגמא – יוצא שלנו הנבחרים אין מה לומר.

צבי צילקר: מי יבחר את מהנדס העיר?

צבי צילקר: ועדה של שלושה: המנכ"ל ועוד שני מהנדסי ערים אחרות שלא מכירים את העיר, שלא מכירים את הבעיות, שלא מכירים שום דבר.

צבי צילקר: איזו מן הצעה זו?

צבי צילקר: אנחנו נעלמנו?

צבי צילקר: וזה רק עוולה אחת מתוך אלף עוולות.

צבי צילקר: ביקשנו שידברו עם השלטון המקומי ושישאלו אותנו.

צבי צילקר: מה אומר השר?

צבי צילקר: נעשה זאת אחרי שנעביר את זה בקריאה ראשונה.

צבי צילקר: יש התמרמרות גדולה בנושא הזה.

צבי צילקר: עצם העובדה - ואני מדבר על כל הממשלות ולא על ממשלה כזו או אחרת - שעדיין ישנן 50 רשויות שלא משלמות משכורות, היא בעייתית.

צבי צילקר: לא צריך לבדוק 50 ראשי ערים אלא צריך לבדוק את השלטון המרכזי.

צבי צילקר: משהו פה לא בסדר.

צבי צילקר: מה קרה ש-100 רשויות צריכות לעבור הבראה ומה קרה ש-100 רשויות לא שילמו משכורות לעובדיהן.

צבי צילקר: הנושא הוא לא של 5 ראשי ערים.

צבי צילקר: דרך אגב, כבר היה קפטן ממונה.

צבי צילקר: היה את ביבי שקיבל את המינוי - לא ביבי הגדול אלא ביבי שקיבל את המינוי כראש עיריית לוד - והוא השאיר אחריו עוד 100 מיליון חובות.

צבי צילקר: ככה לא פותרים בעיות.

צבי צילקר: אם חושבים שבא איזה קצין גבוה והוא פותר את הבעיות, אני אומר לכם שהוא לא פותר את הבעיות.

צבי צילקר: אני לא רואה איך פותרים את הבעיות בלוד, אם לא יהיה פתרון יותר רציני.

צבי צילקר: אלה רק דוגמאות קטנות.

צבי צילקר: תרשו לי עוד פעם אחת לשגע אתכם בנושא בית החולים.

צבי צילקר: אני חושב שאפילו אצל ידידתי, יקירתי, אהובתי, סופה לנדבר, יש בעיה היא מבינה את החוק.

צבי צילקר: אני אומר פה בצורה גלוי שזה לא טוב שקיימים חוקים כאלה, ואני אומר את זה גלויה כי היה לי ריב קשה מאוד עם מאיר שטרית, שחוק כזה צריך לעבור דרך חוק ההסדרים.

צבי צילקר: כאשר אשדוד נוצר הסכם בין המדינה לבין חברת אשדוד האומר שתוך 20 שנה - יש הסכם שהוא בתוקף ל-199 שנים - ייבנו בתי חולים באשדוד.

צבי צילקר: זאת אומרת, ב-1970, או 1980 כאשר נגיע ל-100,000 תושבים.

צבי צילקר: בואו נהיה לטובת המדינה.

צבי צילקר: ב-1970 עוד לא היו 100,000 איש אלא רק היו 25 אלף אבל בשנת 1980 היו 80,000 תושבים ואז היו צריכים להתחיל בבניית בתי חולים.

צבי צילקר: המדינה לא מכבדת את ההסכם.

סופה לנדבר: הנייר סובל הכל.

צבי צילקר: אחרי זה היה לנו את הנושא של תמ"א.

צבי צילקר: הבינו שתהיה עלייה גדולה וכתבו במפורש שבאשדוד יוקם בית חולים כאשר בשלב ראשון יהיו בו 300 מיטות.

צבי צילקר: זאת הייתה חלטת ממשלה בלי פרוטקציות ובלי טובות.

צבי צילקר: החלטת ממשלה אומרת שיוקם בית חולים באשדוד עם 300 מיטות כאשר בשלב השני יהיו בו 500.

צבי צילקר: אז אם יש החלטת ממשלה, לא צריך לכבד אותה?

צבי צילקר: לא.

צבי צילקר: אחרי זה יש לנו חוק שרוב חברי הכנסת הצביעו בעדו.

צבי צילקר: שוב, תודה רבה לכל אלה שפעלו, ואכן רוב חברי הכנסת החליטו בעד הקמת בית חולים.

צבי צילקר: החלטות והסכמים צריך לכבד.

צבי צילקר: אם היינו באים ואומרים שאנחנו רוצים הרבה מאוד כסף, הבג"ץ כבר קבע במקרים כאלה שידה של הממשלה על העליונה, וזאת למה?

צבי צילקר: הייתה מלחמה בלבנון, צריך לשקם, צריך כסף, ולכן בית חולים ייבנה עוד 5 שנים.

צבי צילקר: דאבל אנחנו לא רוצים מהם כסף.

צבי צילקר: יש לנו כסף ואנחנו כבר בונים היום.

צבי צילקר: יש מי שבונה היום כבר את המרכז, את חדר המיון ב- 30 מיליון דולר בלי לקבל פרוטה אחת.

צבי צילקר: גם את האדמה אנחנו היינו צריכים לקנות את המדינה.

סופה לנדבר: איך?

סופה לנדבר: ועדת הכספים העבירה 10 מיליון שקלים.

צבי צילקר: עכשיו אולי העברתם.

צבי צילקר: אבל עד עכשיו, הבניין כבר עומד בקומה הרביעית שלו.

צבי צילקר: יש כבר ארבע קומות.

צבי צילקר: אתם אכן העברתם ואני מודה על כך.

צבי צילקר: 10 מיליון זה 2.5 אחוזים.

צבי צילקר: אנחנו מדברים על 30 מיליון דולר, מדברים על 25 מיליון דולר ואני אומר שאם רוצים את האדמה, תנו לנו את האדמה, הרי זה כי המקום מיועד רק לבית חולים שישרת את כל התושבים.

צבי צילקר: המינהל מבקש 50 מיליון שקל.

צבי צילקר: מי ייתן 50 מיליון שקל בשביל להקים בית חולים?

צבי צילקר: אם יש חוק, תקיימו אתם.

צבי צילקר: תשלמו אתם את ה- 300 מיליון.

צבי צילקר: כשאני אומר אתם, זאת המדינה.

צבי צילקר: אנחנו אומרים שאנחנו לא רוצים מכם את הכסף.

צבי צילקר: תראו לאיזה אבסורד הם מגיעים, לא הסכם בין מדינה לבין KBI, ולא תמ"א 31, ולא חוק.

צבי צילקר: רוצים להעביר חוק שהוא דרוש לשלטון המקומי בלי לדבר עם השלטון המקומי.

צבי צילקר: עושים זאת כאילו אנחנו לא קיימים, כאילו אנחנו אבק, אנחנו העיריות.

צבי צילקר: העיריות זה המדינה, מי אלה העיריות?

צבי צילקר: ראשי הערים הם היחידים שנבחרים באופן אישי, אבל הם חס וחלילה לא יכולים לבחור לא את המהנדס שלהם, לא את היועץ המשפטי שלהם אלא הם יכולים לבחור רק אדם אחד, רק את המנכ"ל.

צבי צילקר: לאן הגענו אם אני לא יכול להיות שותף?

צבי צילקר: תביאו עוד חבר כנסת שישב בוועדה, שיראה שהכול נעשה באופן כשר וישר.

צבי צילקר: אני לא יכול לבחור לא את המהנדס שלי, לא את היועץ המשפטי שלי, אלא את הבחירה עושים שלושה פקידים, אחד מקומי ושניים מבחוץ.

צבי צילקר: זה לא נגד ראש העיר.

צבי צילקר: ועדת הקצאות קרקע כבר הוציאו אותנו.

יגאל בן שלום: אולי אתם לא יודעים אבל צבי צילקר היה מנכ"ל משרד העבודה והרווחה.

יגאל בן שלום: אנחנו ידידים ותיקים.

יגאל בן שלום: אני חייב לזוז.

יגאל בן שלום: תודה רבה לכולם.

סופה לנדבר: אנחנו אסירי תודה על שאירחתם אותנו ושאתה מקבל את הפניות שלנו כאילו זה דבר אישי שלך ושלנו.

צבי צילקר: אני רוצה בזאת לסיים למרות שאני יכול לדבר שעה ויותר על בעיות השלטון המקומי כי אני יושב ראש הדסק הכלכלי.

צבי צילקר: אנחנו יושבים בחזית הראשונה.

צבי צילקר: ראינו בשלושת השבועות הראשונים שקלטנו פה בעיר קרוב ל- 5,000 תושבים, כאשר 1,000 קלטנו במוסדות שלנו.

צבי צילקר: צלצל אלי בן ציון דינור ושאל אם אפשר לשלוח ליום ראשון עוד 1,000.

צבי צילקר: כמובן שאמרתי לו שהוא יכול לשלוח עוד 1,000.

צבי צילקר: שאל כמה הוא יכול לשלוח לי ואמרתי לו שהוא יכול לשלוח עד 5,000 כי בשלב זה אנחנו לא מאורגנים ליותר.

צבי צילקר: אנחנו עומדים בחזית הראשונה בכל מקום.

צבי צילקר: אנחנו מול האזרח הפשוט, האזרח הקטן למרות שאני חושב שאין אזרח קטן.

צבי צילקר: יספרו לכם פה חברים שעובדים פה יום ולילה עם כל הלב והנשמה מה קורה.

צבי צילקר: להגיד לשלטון המקומי שהוא לא קיים, שלא ישאלו אותו אלא יחוקקו חוק - זו הבעת אי אמון קשה מאוד.

צבי צילקר: אם זו תהיה תרומתי והפגישה שלנו תגרום לכך שידברו איתנו, הרי שעשיתי משהו, כי בסך הכול מה אנחנו מבקשים?

צבי צילקר: שידברו איתנו עוד לפני הקריאה הראשונה.

צבי צילקר: אם תצליחו ליצור שנוכל להעביר דברים תחת בקרה לאומית, הרי שעשינו דבר מה.

צבי צילקר: לא עיריות.

צבי צילקר: אם תוכלו להעביר את זה תחת בקרה בינלאומית, שמיכות לעולי אתיופיה, מחשבים לעולי אתיופיה, כלי נגינה לילדים שרוצים למוסיקה, ספרים קונטיינרים של ספרים באנגלית בצרפתית בספרדית לעולים החדשים, ספריות לעולים חדשים, והכול תחת בקרה ותחת רישום, הרי שעשינו מעשה.

צבי צילקר: אני מדבר על דברים שבאמת דברים שלא ברור לי מדוע לא פותרים אותם.

סופה לנדבר: אנחנו בפדרציה רוצים להביא לנכים עגלות.

צבי צילקר: יכול להיות שיעשו לך פעם אחת טובה ובאופן יוצא מן הכלל תקבלי ל-50 נכים, אבל זה הפתרון?

צבי צילקר: יכול להיות שאפשר להביא 100 עגלות, מתקני ספורט, ועוד מתקני ספורט לילדים.

צבי צילקר: אני כרגע לא רוצה להרחיב כי באמת אני גם יודע שזמנכם לחוץ.

צבי צילקר: אני רוצה עוד פעם להודות לחבריי, אלה חבריי ושותפיי, איתם ועם העולים ועם הוותיקים העיר הזו נבנית.

צבי צילקר: אני לא אומר את הדברים האלה מן השפה החוצה.

צבי צילקר: כל מי שמכיר אותי יודע שאני אומר את זה יום ולילה.

צבי צילקר: אני מודה לכם.

מרינה סולודקין: אדוני ראש העיר, אני מאוד שמחה להיות כאן בבניין העירייה.

מרינה סולודקין: אתה יודע שאני גרה באשקלון, אבל באשקלון אני מקבלת את הציבור פעם בחודשיים ובאשדוד פעם בחודש בלשכתי שיש לי בעיר.

מרינה סולודקין: אדוני ראש העיר, אני קצת מופתעת כי אנחנו כל הזמן אתה יודע איפה אנחנו נמצאים אבל לא פנית אלינו.

מרינה סולודקין: אתה מדבר על מכס על תרומות, וזה דבר לא נורמלי.

מרינה סולודקין: תן לנו נייר עמדה ותכתוב בו מה אתה רוצה, כי אני בפעם הראשונה שומעת את הנושא הזה.

מרינה סולודקין: בנושא של הקמת בית חולים באשדוד בשנת 1998 לריסה, סופה ואני עמדנו בהפגנות של עולים כדי שיוקם בית חולים.

מרינה סולודקין: כאשר סופה לנדבר הכינה את הצעת החוק והיו בעיות עם שרון, אנחנו הגענו לשרון כדי לתמוך בחוק וזאת מאחר שבית חולים באשדוד זה בכלל לא עניין פוליטי, אלא זה עניין אנושי וזה דבר שאנחנו יוצאי ברית המועצות לא מבינים למה אין כאן בית חולים.

מרינה סולודקין: באשדוד צריכים להיות לא בית חולים אחד אלא כמה בתי חולים וזאת מאחר שזו העיר הרביעית בגודלה בישראל.

מרינה סולודקין: לגבי חוק רשויות מקומיות, אנחנו צריכים להבין מה רשויות רוצים ובמה אנחנו יכולים.

מרינה סולודקין: אני חברת ועדת הפנים ואם תאמר לנו מה עמדתך, אנחנו יכולים להביא את הנושא לדיון.

מרינה סולודקין: דווקא עם השר רוני בראון העברתי את הרפורמה בנושא אזרחות של עולים קשישים שלא יכולתי לעשות את זה לא עם יפי הנפש ממפלגת העבודה, עם אופיר פינס, אבל דווקא עם רוני בראון כן עשיתי זאת.

מרינה סולודקין: הוא מבין את הדברים.

מרינה סולודקין: אני מבקשת גם קשר יותר הדוק עם כולנו כי אתה רואה שלעיר שלך הגיעו נציגים מסיעות ישראל ביתנו וסיעת קדימה.

ולדימיר גרשוב: אדוני ראש העיר, חברי כנסת, מכובדים, אני מאוד שמח שאתם באתם לפה ולא באתם לביקור חגיגי, אלא באתם לביקור עבודה קודם כל לביטוח לאומי.

ולדימיר גרשוב: חבל שהמנכ"ל עזב אותנו אבל בכל מקרה אין לי ספק שהוא קלט את מה שדובר שם בביטוח לאומי.

ולדימיר גרשוב: חבל לי שהוא לא פה כי אני רציתי לתת לו דוגמא.

ולדימיר גרשוב: הוא אמר שהוא לא בטוח יכול לדאוג לתקן של עובד הדובר את השפה הרוסית.

ולדימיר גרשוב: אני לא מדבר על שמונת חברי המועצה שדוברים רוסית.

ולדימיר גרשוב: זה לא תקן וזה אפילו לא תלוי בראש העיר אלא זה תלוי בדמוגרפיה.

ולדימיר גרשוב: דוגמא אחרת היא העירייה שלנו.

ולדימיר גרשוב: יש לנו 7 מנהלי מחלקות דוברי רוסית, רק בקדנציה הזו קיבלנו שלושה ואף אחד לא קיבל אותם בגלל שהם רוסים, אלא קיבלנו בגלל שהם מהנדסים טובים.

ולדימיר גרשוב: אין קיבלנו אותם כמהנדסים דרך המכרזים.

ולדימיר גרשוב: יש לנו אפילו מנהל אגף דובר רוסית.

ולדימיר גרשוב: דווקא בביטוח לאומי - ואני מסכים אם חבר הכנסת שאמר שזאת רק תוספת - יכולה להיות בהגדרה שפה נוספת.

ולדימיר גרשוב: אני חושב שאנחנו בדרך הנכונה.

ולדימיר גרשוב: יושבות פה שתי עולות עובדות קליטה כאשר אחת מהן עובדת עם הרוסים ואחת עובדת עם אתיופים בשפה אמהרית, אבל זה לא מספיק.

ולדימיר גרשוב: לפני כמה שנים אנחנו הצענו לנו להעסיק עובדת על חשבוננו אבל הם לא הסכימו.

ולדימיר גרשוב: אז יש לי הרבה דוגמאות טובות לחיים בעיר אשדוד ואיך אפשר להסתדר עם כל החסרונות של העיר בכל מקום.

ולדימיר גרשוב: מה שקשור לחברי כנסת אני מאוד רוצה שאחרי יום כזה כמו היום, אנחנו נמשיך את שיתוף הפעולה בעבודות קונקרטיות.

ולדימיר גרשוב: אני יודע שיושב ראש ועדת קליטה מוכן גם לעשות באשדוד ישיבת ועדה לא רק חגיגית לטובת היובל אלא גם לפתרון כמה בעיות שיש פה.

ולדימיר גרשוב: תודה רבה לכולם שבאתם.

בוריס גוטרמן: אני באמת מודה לכולם שבאתם אלינו ורק רוצה לחזק את דבריו של לודימיר ולא אחזור עליהם.

בוריס גוטרמן: לפני יומיים בדיוק חברת הכנסת מרינה סולודקין ביקרה כאן, ואני מודה לה תמיד על זה, ו-29 אנשים הגיעו לקבלת הקהל שלה.

בוריס גוטרמן: אני רוצה לחזק ולומר שהרבה הרבה עולים נתקלים בבעיה של הביטוח לאומי, ואכן מתעוררות שם בעיות נוראיות כאשר אנשים נשארים בלי כסף, אין להם מה לאכול, וכל זה קורה רק בגלל בירוקרטיה.

בוריס גוטרמן: צריך להוכיח שבן אדם שוכב במיטה ולא יכול להגיע ללשכה.

בוריס גוטרמן: במקרה כזה קודם כל מורידים לו כסף אחר כך הוא צריך להוכיח שהוא בסדר אבל מה שקורה הוא שגם אחרי שלושה חודשים, הפרשה לא מסתיימת .

בוריס גוטרמן: הייתה אליי פנייה כזו של אישה, אבל היא ביטלה את הפגישה אתי כי בדיוק קיבלה הודעה שהעניין סודר וזה אחרי שחברת הכנסת מרינה סולודקין טיפלה בזה, במשך חצי שנה, ועל כך אני מודה לה.

מרינה סולודקין: הודעתי לראש מוסד הלאומי שבגלל העבודה הלא כל כך טובה של הסניף המקומי, אני פונה ישירות ליגאל בן שלום ישירות כדי שהוא יפתור את הבעיות של תושבי אשדוד.

מרינה סולודקין: רובם של האנשים מתוך ה-29 שפנו אליי, פנו בנושאים של ביטוח לאומי.

מרינה סולודקין: אם אני רוצה ליזום פנייה לביטוח הלאומי, זה דבר בלתי אפשרי, כי אפילי אותו לא מעבירים אל מנהל המחלקה או אל מנהל הסניף.

צבי צילקר: ברשותכם, פני שנפרד, משפט סיום אחד.

צבי צילקר: קודם כל עוד פעם תודה.

צבי צילקר: אני רוצה לתת הגנה לביטוח לאומי ואני אסביר מדוע.

צבי צילקר: קודם כל לקח הרבה זמן עד שהעבירו אותם ממקום בלתי נסבל למקום פחות או יותר בסדר.

צבי צילקר: לקח הרבה מאוד זמן בגלל הבירוקרטיה גם בתוך הממשלה.

צבי צילקר: שנית, יותר מפעם אחת - ופה אני מקווה שאף אחד לא יכעס על מנהל הסניף - אמר לי מנהל הסניף שהם עובדים בתת תקן.

צבי צילקר: נכון, הביטוח הלאומי חייב לתת תשובות ועל זה אין ויכוח בכלל כי מדובר בבני אדם שזקוקים לעזרה.

צבי צילקר: שווה לבדוק את נושא התקנים ואני אגיד לכם מדוע.

צבי צילקר: במקרה הייתי מנכ"ל משרד העבודה והרווחה במשך שנתיים ודבר אחד אני יודע והוא שיש עודף של עובדי רווחה בבאר שבע.

צבי צילקר: ואילו יש חוסר של עובדי רווחה באשדוד.

צבי צילקר: המדינה המצטיינת הזו, ואני חושב שזו מדינה מצטיינת, לא מסוגלת לפתור בעיה בירוקרטית של העברת תקנים מבאר שבע לאשדוד.

מרינה סולודקין: זה נושא שעלה במהלך הסיור במקום.

צבי צילקר: מי דיבר על זה?

מרינה סולודקין: המנכ"ל.

צבי צילקר: אז אם מנכ"ל לא יכול והכנסת לא יכולה, ראש העיר לא יכול.

קריאה: צריכים לשנות יחס לאנשים.

קריאה: באים לשם אנשים הם לא אויבים שלהם אבל שם מתייחסים אליהם כאל כאלו.

צבי צילקר: כשאתה מטפל ב- 200 תיקים במקום 120, אני לא יודע איך אתה ישן בלילות.

צבי צילקר: אני מתכוון אליי, אליך ואל וכל האחרים.

צבי צילקר: את הנושא שווה לבדוק.

צבי צילקר: אם הם עומדים בתקנים והם לא נותנים שירות טוב זה סיפור אחד, אבל אם חסרים להם 20% בתקנים וגם אין להם דוברי רוסית ואין להם דוברי אמהרית, זה סיפור שני.

צבי צילקר: אני לא אומר כמה יש להם ואכן יכול להיות שצריך להוסיף תקן.

צבי צילקר: אנחנו מייצגים כאן את האוכלוסייה ולא את הביטוח הלאומי.

צבי צילקר: הביטוח הלאומי הוא מוסד ממשלתי.

מרינה סולודקין: בעקבות הסיור שלנו, אמר המנכ"ל שיהיה שינוי במדיניות כללית, וגם כלפי ערים .

זאב אלקין: הוא הבטיח תוך חודש תוכנית מאוד ברורה שתאמר איך פותרים את הבעיה.

צבי צילקר: רבותיי חברי הכנסת, אני ממש אסיר תודה על זה שהגעתם והקדשתם זמן כה רב ושמעתם את הדברים בסבלנות.

צבי צילקר: תודה רבה מעומק הלב.

צבי צילקר: אתם אורחים רצויים ואם תרצו גם להשתתף באירועים שלנו, אנא, בכבוד רב, אנחנו נשמח לארח אתכם.

סופה לנדבר: אנחנו מודים לך.