ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 40, 2007-02-12 11:00

זבולון אורלב: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בסוגיית השתתפות מדינת ישראל בתוכנית למחקר ופיתוח של האיחוד האירופי, מה שמכונה התוכנית השביעית.

זבולון אורלב: שיתוף הפעולה בין ישראל לאיחוד האירופי התחיל לפני כמה שנים.

זבולון אורלב: הוא מביא תרומה מאוד חשובה למדינת ישראל.

זבולון אורלב: אומנם התוצאות הכספיות הישירות הן לא מרשימות, ההחזר הכספי מול ההשקעה הוא כמעט 5% באופן ישיר, אבל התועלת הכספית לא נמדדת רק בתוצאה הישירה אלא גם בהשתתפות של חוקרים ישראלים בהיקפים של כמה מיליארדי יורו.

זבולון אורלב: עיקר העניין הוא פיתוח המחקר, המידע שמדענים ישראלים נחשפים אליו, מערכת הקשרים שנבנית עם האיחוד האירופי, עם המדינות המתועשות של האיחוד האירופי.

זבולון אורלב: ישראל היא המדינה היחידה שלא חברה באיחוד האירופי, אלא חברה נלווית ששותפה בעניין הזה.

זבולון אורלב: השותפות הזאת היא מן האינטרסים המדעיים והטכנולוגיים החשובים ביותר.

זבולון אורלב: זאת השותפות החשובה ביותר שיש לקהילה המדעית והטכנולוגית שלנו, חייבים לשמור עליה מכל משמר.

זבולון אורלב: התוכנית השישית הסתיימה, אנחנו עומדים בפתחה של התוכנית השביעית.

זבולון אורלב: התוכנית השישית הייתה בין 2002-2006.

זבולון אורלב: אנחנו צריכים להתחיל את התוכנית השביעית.

זבולון אורלב: אנחנו מקיימים את הישיבה על מנת לראות ולהבין כיצד מדינת ישראל על מערכותיה נערכת להשתתפות בתוכנית השביעית, מה הצעדים שצריכים לנקוט, מה הבעיות שעומדת על סדר היום, וכיצד אנחנו עושים כל דבר אפשרי כדי להשיג את המרב והמיטב מהשותפות הזאת.

אלי אופר: תודה רבה לכבוד היושב-ראש.

אלי אופר: אני רוצה להודות על ההזדמנות להציג בצורה ברורה את התוכנית.

אלי אופר: אנחנו עומדים בפתח הכניסה של ישראל לפעילות בתוכנית השביעית שהתחילה רשמית לפני חודש וחצי.

אלי אופר: התוכניות האירופאיות הן במימון של 3 גופים.

אלי אופר: 45% מהתקציב שמשולם לאירופאים ניתן ישירות מתקציב ות"ת, 45% מתקציב המדען הראשי בתמ"ת ו10% ממשרד המדע.

זבולון אורלב: אתה מדבר על העבר?

אלי אופר: זה הכלל.

זבולון אורלב: זה עובד?

אלי אופר: עובד טוב.

אלי אופר: זה מהתקציב של אלה שמשלמים.

אלי אופר: זה לא איזה שהוא תקציב כללי.

אלי אופר: יש ועדת היגוי מצומצמת שמונתה מטעם המדינה לנהל את התוכנית.

אלי אופר: בוועדה הזאת חברים אהרון בית הלחמי, מינה טייכר.

אלי אופר: יש לנו גם ועדה יותר רחבה שכוללת ביום יום את נציג האוצר.

זבולון אורלב: אתה מדבר על מה שמכונה המינהלת הישראלית.

אלי אופר: כן.

אלי אופר: זאת ועדת ההיגוי של ISERD.

אלי אופר: יושב שם גם נציג רשמי של משרד החוץ.

אלי אופר: כשיש צורך נמצא גם נציג בצד המשפטי.

אלי אופר: היועץ המשפטי של כל הפעילות הזאת הוא היועץ המשפטי של המדען הראשי.

אלי אופר: זה הרכב ממלכתי.

אלי אופר: אני מכהן בתור יו"ר ועדת ההיגוי.

אלי אופר: אין לזה שום קשר להיותי המדען הראשי של משרד התמ"ת.

אלי אופר: זאת יכולה להיות גם יושבת-ראש ות"ת.

אלי אופר: זה גוף שאחראי על ISERD.

אלי אופר: ISERD זה גוף שנקבע לתאם ולדחוף את כל ההשתתפות של ישראל.

אלי אופר: ISERD הוא גוף מצומצם ויעיל לעומת גופים שנמצאים בעולם.

אלי אופר: לא נקבעה לו מטרה של להיות אקטיבי בניהול.

אלי אופר: ברגע שפרופ' באוניברסיטה מגיש בקשה לאיחוד האירופי, חוץ מתיאום והנחייה בהתחלה מצד ISERD, העניין נמצא בידיו.

אלי אופר: ISERD זה לא גוף שכל היום מתעסק עם הפרופ', אם הוא הגיש או לא הגיש.

אלי אופר: כמה הערות בקשר לחשיבות, להישגים ולבעיות.

אלי אופר: לפני שנתיים וחצי הייתה תקופה קשה שהיו כוחות שטענו שלישראל לא כדאי להשתתף.

אלי אופר: אני חשבתי אז - אני חושב גם היום - שהתוכנית האירופית היא תוכנית המו"פ הגדולה והמקיפה ביותר בעולם שישראל יכולה להשתתף בה.

אלי אופר: אנחנו משתתפים שם בצורה חופשית.

אלי אופר: אין שום תוכנית כזאת.

אלי אופר: בארצות הברית יש כספים עצומים, אבל אין שום תוכנית שכל מי שבישראל רוצה יכול להגיש בקשה ואם הוא טוב הוא מקבל.

אלי אופר: התפקיד שלנו הוא לתאם את כל העסק הזה.

אלי אופר: ועדת ההיגוי זה לא אנשים פרסונליים, כי יש לה אחריות על ההשתתפות של התעשייה בישראל, של האקדמיה ושל עוד כל מיני גופים.

אלי אופר: התוכנית השישית הייתה 18,19 מיליארד יורו ל4 שנים.

אלי אופר: התוכנית השביעית היא בסביבות 50 ביליון יורו ל7 שנים.

אלי אופר: היא גדלה ב40% בממוצע.

אלי אופר: בתוכנית השישית מדינת ישראל שילמה 190 מיליון יורו ל-4 שנים.

אלי אופר: קיבלנו פרוייקטים ב204 מיליון יורו.

אלי אופר: אני אישית מבין איך החיים עובדים, כי כשאתה נותן כסף אתה צריך להראות לכל מיני אנשים כמה קיבלת בחזרה.

אלי אופר: אם היינו מקבלים רק 160 מיליון יורו פרוייקטים היו לנו בעיות ברמת התפקוד הלאומית עם האוצר ועם כל מיני גופים שמסתכלים רק על המטבע.

אלי אופר: צריך לקחת בחשבון את כל מה שמתרחש מסביב.

אלי אופר: הכסף זה החלק הפשוט ביותר, אבל מה עם כל ההיכרויות, מה עם השיווק, מה עם הפרטנרים.

אלי אופר: יש לנו כל מיני מדדים שבמשך השנים פיתחנו להראות באיזה היקף פרוייקטים המדינה משתתפת.

זבולון אורלב: מרכז המידע והמחקר מראה שהערך הכולל של פרוייקטים בהשתתפות ישראל הוא 3.5 מיליארד.

אלי אופר: התועלת של ההשתתפות זה לא הכסף של הפרוייקטים.

אלי אופר: מידי פעם באים אלי עם בעיות.

אלי אופר: בעיות בארגון כזה גדול יש בלי סוף.

אלי אופר: התוצאה האינטגרלית היא טובה.

אלי אופר: יש מערכות של קיזוז בעולם.

אלי אופר: יש בעיה בכך שהתוכנית נהייתה יותר ויותר תחרותית.

אלי אופר: אנחנו יכולים לשפר את ההשתתפות באזור הכולל של פלוס מינוס 10%, תקצוב של פלוס מינוס 15%,20%.

אלי אופר: אני אומר את זה כדי שלא נחיה בחלומות.

אלי אופר: אין מודל ראלי בעולם שמדינה כמו ישראל תשלם 200 יורו ותקבל בתמורה מיליארד יורו פרוייקטים.

אלי אופר: יש בעיה בכך שיש כמה מגזרים שלא נוטים לשתף את ישראל.

אלי אופר: הגישה שלנו, וככה החלטנו לפני כמה שנים, היא מקצועית פרופר.

אלי אופר: אנחנו השתדלנו לא להיכנס לשום פוליטיקה.

אלכס מילר: השאלה שלי היא בקשר לפטנטים.

אלכס מילר: האם אתם מממנים את העניין הזה של הפטנטים לאותם אנשים?

אלי אופר: מדינת ישראל משלמת את הכסף לאיחוד האירופי.

אלי אופר: זה מעין קופון כניסה.

אלי אופר: מדינת ישראל מממנת את ההשתתפות בתוכנית האירופית.

אלי אופר: לפני שנתיים התחלנו לעשות תוכנית עידוד לחברות קטנות.

אלי אופר: באופן ישיר אנחנו לא מתעסקים בזה.

מרסל שטאון: אתם כבר התייחסתם לדוח של רועי.

מרסל שטאון: אני רוצה להודות לרועי על העבודה שהוא עשה.

זבולון אורלב: הוא עשה עבודה טובה מאוד.

מרסל שטאון: בתוכנית השישית הפעילות של ישראל יותר מרכזית, יש לנו נוכחות יותר טובה מאשר בתוכנית החמישית.

זבולון אורלב: הצלחנו פחות.

זבולון אורלב: בתוכנית החמישית הצלחנו לקבל 967 פרוייקטים, כשבתוכנית השישית ירדנו ל847.

זבולון אורלב: למה?

מרסל שטאון: בתוכנית החמישית היו 17 אלף, כאשר בשישית 9000.

מרסל שטאון: הפרוייקטים נעשו הרבה יותר גדולים, השטיח נעשה יותר קטן.

מרסל שטאון: יש תחרות של כולם.

זבולון אורלב: חשבתי שאנחנו משתפרים בתחרות.

מרסל שטאון: יחסית השתפרנו, כי אנחנו נמצאים באחוז יותר גדול של פרוייקטים משהיינו בתוכנית החמישית.

מרסל שטאון: פרוייקטים שזכו במימון בתוכנית החמישית היו 17 אלף, כשבתוכנית השישית 9000.

מרסל שטאון: כולם ירדו, כי יש פחות פרוייקטים.

מרסל שטאון: המימון לכל פרוייקט הוא הרבה יותר גדול.

זבולון אורלב: מה זה ערך כולל של פרוייקטים בהשתתפות התעשייה הישראלית?

מרסל שטאון: זה כולל את האוניברסיטאות.

מרסל שטאון: רצינו לבדוק מה קורה בתעשייה.

זבולון אורלב: החלק של התעשייה הוא חלק מהערך הכולל?

מרסל שטאון: בדיוק.

אלכס מילר: יש לכם מועצה שלשם מגישים את הרעיונות ואת הפרוייקטים?

מרסל שטאון: לא.

מרסל שטאון: יש גוף מרכזי בבריסל שמפרסם קולות קוראים.

מרסל שטאון: ב21 בדצמבר התפרסמו 42 קולות קוראים שונים.

מרסל שטאון: הגופים מגיבים.

מרסל שטאון: יש תאריכי הגשה.

מרסל שטאון: רצינו להראות בשקף הזה את המרכזיות של הפעילות הישראלית בתוך פרוייקטים.

מרסל שטאון: יש מימון ממוצע.

מרסל שטאון: אם אנחנו בפרוייקט זה אומר שאנחנו פעילים.

מרסל שטאון: אנחנו עשינו בדיקה דרך מכון דחף לבדיקת התועלת של התוצאות של התוכנית החמישית, כיוון שלגבי התוכנית השישית אנחנו לא יכולים לעשות את זה, המחקרים עוד לא נגמרו.

מרסל שטאון: התעשייה נהנית מהתוצאות ומפתחת פעילות אודות לתוצאות שמכוני מחקר עושים באירופה.

מרסל שטאון: האקדמאים או הפרופסורים שרואיינו אמרו שיש תרומה משיתוף הפעולה.

זבולון אורלב: יש איזה שקף שאומר מה צריך לעשות כדי להגדיל את ההצלחה שלנו?

מרסל שטאון: לא.

זבולון אורלב: הוסכם שזה פרוייקט חשוב למדינת ישראל.

זבולון אורלב: מה צריך לעשות כדי להגדיל את ההשתתפות של האקדמיה ושל התעשייה?

זבולון אורלב: נדמה לי שאתם עובדים באמצעות איזו שהיא עמותה.

מרסל שטאון: כן.

זבולון אורלב: למה?

מרסל שטאון: הייתה החלטה לא להקים עמותה מיוחדת.

זבולון אורלב: בשביל מה צריך את ISERD?

זבולון אורלב: שהעמותה תעשה.

זבולון אורלב: מדובר בעמותה ממשלתית.

זבולון אורלב: מה תפקידה?

אלי אופר: ISERD זה גוף עצמאי שיש לו את ועדת ההיגוי הממשלתית.

זבולון אורלב: אני מבין שזה לא גוף משפטי.

אלי אופר: התפקיד של העמותה הוא לתת בית לISERD.

אלי אופר: אין לה שום מילה בעניין המהות שISERD עושה.

אלי אופר: זה לא קשור לוועדת ההיגוי.

אלי אופר: מכיוון שזה מבנה דיי חדש, אז פה ושם יש איזו שהיא חריקה.

זבולון אורלב: רק פה ושם?

אלי אופר: כן.

זבולון אורלב: ISERD מקבלת את הכסף?

זבולון אורלב: 4.6 מיליון?

אלי אופר: כן.

מוטי הרשקוביץ: אני מגיע לפה בתוקף היותי יו"ר פורום סגני הנשיאים.

מוטי הרשקוביץ: אני אדבר כאן בשם כל סגני הנשיאים של לשכות המחקר בארץ.

מוטי הרשקוביץ: האחוז היותר גבוה של ההצלחות היה בצד האקדמיה.

מוטי הרשקוביץ: מעל ל50% מההצלחות.

מוטי הרשקוביץ: יש לנו צרכים מיוחדים.

מוטי הרשקוביץ: בניגוד לתעשיות אנחנו מלכ"ר, אנחנו גופים ציבוריים.

מוטי הרשקוביץ: המבנה שלנו שונה, ההתנהלות שונה.

מוטי הרשקוביץ: הטיפול בכל התוכנית הזאת הוא שונה.

מוטי הרשקוביץ: צריך לתת את הדעת לנושא הזה.

מוטי הרשקוביץ: אני לא אפרט את הבעיות, אני רק אציין שהנושא של המע"מ לגבי אוניברסיטאות מהווה בעיה, מה שלא מהווה בעיה לגבי התעשיות.

מוטי הרשקוביץ: נאמר פה לגבי התפקיד של ISERD.

מוטי הרשקוביץ: התפקיד של ISERD הוא קריטי מבחינתנו כיוון שהתוכנית מאוד סבוכה.

מוטי הרשקוביץ: יש תוכניות שהן ייחודיות לאוניברסיטאות, אם זה במקרה של החלפת חוקרים או החלפת סטודנטים, אם זה במקרה של מחקר בסיסי.

מוטי הרשקוביץ: גם במקרה של כניסה עם התעשייה הנושא מאוד סבוך, לכן התמיכה היא קריטית.

מוטי הרשקוביץ: ככל שירבו לתת לנו תמיכה בנושא הזה ויתחשבו בבעיות הייחודיות שלנו, כך ייטב.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו משוכנעים שלמרות סידרת המאמרים שהתפרסמה ב"הארץ" על האוניברסיטאות וסידרת ההשמצות שהופיעה שם, העבודה של האוניברסיטאות היא מצוינת למרות התקציבים המקוצצים.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו בקיצוצים רציניים.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו רואים הזדמנות רצינית לשדרג את נושא המחקר באמצעות התוכנית הזאת.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו חייבים להתארגן נכון כדי לצאת לדרך.

מוטי הרשקוביץ: התמיכה האדמיניסטרטיבית והתמיכה מצד גופים שתומכים בנושא הזה היא קריטית.

זבולון אורלב: מה עושים סגני הנשיאים למחקר כדי לוודא שהפוטנציאל המחקרי שלנו מגיש את ההצעות, שכל חוקר יודע?

זבולון אורלב: מה מנגנון התמיכה המקצועי לאותו חוקר להגיש את ההצעה כמו שצריך כדי להגדיל את הסיכויים?

זבולון אורלב: מי עוקב אחרי ההצעות שנכשלו כדי להבין למה הם נכשלו ולתקן להבא?

מוטי הרשקוביץ: יושבים איתי כאן כמה מנהלים של רשויות המחקר שהם אלה שמבצעים את העבודה בשטח.

מוטי הרשקוביץ: רשויות המחקר כפופות לסגני הנשיאים.

מוטי הרשקוביץ: הן מבצעות את כל הפעולה האדמיניסטרטיבית, את כל פעולת הליווי של התוכניות האלו.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו מקבלים את כל התוכניות.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו מקבלים ליווי דרך ISERD ששולחים לנו יועצים כדי להסביר את התוכניות.

מוטי הרשקוביץ: נציגים שלנו נוסעים לבריסל כדי להשתתף בסדנאות.

זבולון אורלב: הוועדה רוצה לדעת מה אתם עושים.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו מנהלים בתוך האוניברסיטאות מספר רב של פגישות עם החוקרים המתאימים לפי תחומי התוכניות.

מוטי הרשקוביץ: יש 11 תוכניות שונות.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו יודעים ויכולים לזהות את חברי הסגל המתאימים לתוכניות.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו יושבים איתם.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו מביאים יועצים מחוץ לאוניברסיטה כדי לשבת עם החוקרים.

מוטי הרשקוביץ: במקרה של חוקרים שמוכנים להיות קורדינטורים אנחנו מביאים יועצים שעוזרים להם בכתיבת הצעות המחקר.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו נותנים להם ליווי לאחר מכן.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו מלווים את הנושא הזה על ידי בדיקה של מצב ההצעות, של איך שזה מתקדם.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו נותנים להם ליווי אדמיניסטרטיבי כדי שיוכלו להתמודד עם התוכניות הסבוכות האלו.

זבולון אורלב: זה עולה כסף להגיש את ההצעות?

מוטי הרשקוביץ: בוודאי שזה עולה כסף.

זבולון אורלב: מי משקיע את הכסף?

מוטי הרשקוביץ: אנחנו משקיעים את הכסף הזה.

מוטי הרשקוביץ: המערכת האקדמית מתגמלת את חברי הסגל בהתאם למודל שות"ת מנהל, בהתאם להצלחות בקליטת מענקי המחקר.

מוטי הרשקוביץ: אנחנו נותנים תוספת למשכורת על תוספת המחקר.

זבולון אורלב: אני לא חושב שהחוקרים מודעים לכך שזאת ההזדמנות הטובה ביותר שיש לחוקר לזכות במענק מחקר גדול שפורץ לעולם.

זבולון אורלב: האם נעשו תחקירים לגבי ההצעות שהוגשו ונענו בשלילה?

מוטי הרשקוביץ: אני מופתע לשמוע את זה, כיוון שהפעילות שמתבצעת בתוך האוניברסיטאות היא מאוד אינטנסיבית.

מוטי הרשקוביץ: קשה לי להאמין שיש חוקר אחד באוניברסיטה - אלא אם כן הוא מתעלם באופן מוחלט ממה שקורה שם - שלא שמע, שלא יודע ולא מנסה.

מוטי הרשקוביץ: גם חוקרי מדעי הרוח והחברה משתתפים בצורה אינטנסיבית בתוכניות האלו.

אלכס מילר: אני רואה שמדינת ישראל מממנת חלק מאותם פרוייקטים.

אלכס מילר: האם יש התחשבות בצרכיה של מדינת ישראל?

אלכס מילר: אותם פרוייקטים מוגשים ישירות לבריסל.

אלכס מילר: למה לא עושים את זה דרך הגוף הזה של ISERD?

אלכס מילר: למה אין את הרגולציה הזאת כאן?

אלכס מילר: ככה אתה יכול לקחת את החלק של מדינת ישראל ולראות איך אפשר לשלב את הצרכים שלה בפרוייקטים שמוגשים.

אלכס מילר: רציתי לשמוע אם יש אפשרות לשלב בפרוייקטים שמגישות האוניברסיטאות והתעשייה את היזמים הצעירים שלא נמצאים בתחומים האלה ישירות.

אלכס מילר: הם לא פרופסורים באוניברסיטאות, הם לא חוקרים או עובדים בפיתוח בתעשייה, מדובר ביזמים שהייתה להם חשיפה לנושאים, מדובר ביזמים שהם בוגרי אקדמיה.

אלכס מילר: האם יש דרך שתלוו אותם כדי שגם הם יוכלו להגיש פרוייקטים?

ישראל פאר: בתעשייה עושים דברים מצוינים.

ישראל פאר: התעשיינים יודעים שיש פוטנציאל של מיליארד שקל וכדאי להשקיע אחוז קטן כדי לקבל מתוך זה הצלחה יותר גדולה.

ישראל פאר: אני יודע שנותנים לתעשייה סכום ראשוני כדי להגיש ולהצליח.

ישראל פאר: אמר סגן הנשיא למחקר, יושב-ראש פורום סגני הנשיאים, שבאוניברסיטאות יש היערכות.

ישראל פאר: אכן כן.

ישראל פאר: אנחנו משלמים מהתקציב שלנו את העזרה הקטנטנה הזאת שאפשר לתת לחוקר כדי שיצליח.

ישראל פאר: יש בעיה, כי אי אפשר לקבל חזרה את הכסף הזה.

ישראל פאר: הישראלים בפרוייקט דומיננטיים.

ישראל פאר: לישראל יש שם מצוין.

ישראל פאר: האיחוד האירופי הוציא חוברת על טכנולוגיות ננו.

ישראל פאר: מדובר בערך ב-16 פרוייקטים, כשרק ב2 אין ישראלים.

ישראל פאר: יש לנו פוטנציאל אדיר.

ישראל פאר: השאלה עכשיו היא מה עושים.

ישראל פאר: ISERD עושה עבודה נהדרת.

ישראל פאר: אדוני היושב-ראש, שאלת לגבי המודעות של חוקרים.

ישראל פאר: הם יודעים ב100%.

ישראל פאר: השאלה היא אחוז ההצלחה.

ישראל פאר: אנחנו לא מקבלים ציון על ההגשות.

ישראל פאר: צריך לעשות כל מאמץ בשביל להצליח.

ישראל פאר: מדינת ישראל החליטה להוציא מיליארד שקל.

ישראל פאר: בפועל היא תוציא כפול.

ישראל פאר: למה לא לקחת סכום קטן מהסכום הזה על מנת לעשות היערכות?

ישראל פאר: כבר היום אנחנו מפסידים.

זבולון אורלב: מה זה נקרא לעשות היערכות?

ישראל פאר: אנחנו לוקחים חברות ייעוץ שעוזרות לכתוב את השפה הנכונה.

ישראל פאר: גם התעשייה עושה את זה.

ישראל פאר: יש תג מחיר של 15 אלף דולר על מנת להכין את הדברים האלה.

ישראל פאר: לא את המדע עצמו, לא את הטכנולוגיה, אלא איך כותבים.

ישראל פאר: בסוף מגיעים כל הטובים.

ישראל פאר: אתה נופל על רבע אחוז, על חצי אחוז.

ישראל פאר: מה שקובע זה הכסף הקטן.

ישראל פאר: אם אנחנו נגדיל רק ב20% באקדמיה, שבזה אני מבין קצת, זה חצי מיליארד שקל.

ישראל פאר: בואו תשקיעו מיליון אחד באופן מיידי.

ישראל פאר: נקבל את זה ביוקרה.

ישראל פאר: קורה שאחוז ההצלחה של הישראלים עולה.

ישראל פאר: בכל קונסורציום שמתארגן חשוב מאוד שיהיו ישראלים.

ישראל פאר: בואו נזמין אחד כזה.

ישראל פאר: ISERD עשה עבודה גדולה.

ישראל פאר: הוא הוקם לפני 10 שנים.

ישראל פאר: אני חושב שצריך לראות מה הצרכים.

ישראל פאר: צריך לקחת חברה חיצונית רצינית שתבחן מה עומד בפוטנציאל שעומד לפנינו.

זבולון אורלב: האם היועצים זה חברות בארץ או שחברות מחו"ל?

ישראל פאר: גם וגם.

ישראל פאר: זה שווה כל דולר, רק שאין לנו אותו.

זבולון אורלב: אני קצת מוטרד מהחלק של התעשייה.

זבולון אורלב: האקדמיה נראית מערכת מאוד מאורגנת, מאוד מסודרת.

זבולון אורלב: התעשייה יותר מפוזרת.

זבולון אורלב: נראה לי שיש יותר מה לתקן ומה לשפר.

משה הראל: צריך חשיבה ברמה של התעשייה והאקדמיה.

משה הראל: הוזכר פה שISERD הוקם לפני 10 שנים.

משה הראל: ISERD הוקם כחשיבה של התוכנית הרביעית והחמישית.

משה הראל: בתוכנית השביעית קרו שינויים רבים שצריכים להיערך אליהם.

משה הראל: צריך לבנות הכל מחדש.

זבולון אורלב: למה נראה לך שאין חשיבה?

משה הראל: אני חושב שISERD היה ערוך בתוכנית החמישית ולכן היו הצלחות, אבל בתוכנית השישית היו פחות ופחות הצלחות.

זבולון אורלב: הנתון היה שעלינו מ16% ל19% הצלחות.

משה הראל: הפוטנציאל שלנו הרבה יותר גדול.

משה הראל: חברות קטנות לא רוצות להיכנס לתוכנית בגלל החשש שלהן.

משה הראל: אני מרגיש שהן נרתעות מלגשת לתוכנית בגלל שהן חושבות שהסיכוי שלהן קטן.

משה הראל: יש גורמים אובייקטים שלא תלויים בנו, אבל יש גורמים סובייקטיביים שתלויים בנו וניתן לעשות יותר עם חשיבה משותפת של התעשייה והאקדמיה.

זבולון אורלב: איך אתה רואה את החשיבה המשותפת?

זבולון אורלב: באיזו מסגרת?

משה הראל: אני הצעתי להקים ועדה שתהיה משותפת לאקדמיה, לתעשייה ולגוף ממשלתי כדי להיערך נכון.

משה הראל: בתוכנית השביעית אנחנו מפגרים.

משה הראל: רק בתוכנית של information technology יש למעלה ממיליארד יורו.

זבולון אורלב: מה צריך לעשות כדי שהיא תוליך?

משה הראל: צריך לתת עידוד לתעשייה לגבי מידע שוטף ועדכני, צריך לשלוח אנשים לחו"ל בצורה שוטפת כדי שישתתפו בוועדות השונות של התוכנית, צריך לעודד הגשת הצעות.

משה הראל: הקטנת ההשתתפות גרמה לבעיות שהיו בתוכנית השישית ולאי מיצוי הפוטנציאל.

משה הראל: גורדון כתב לי שהתוכניות האירופיות - בהיותן תוכניות אסטרטגיות - מהוות זרז להגברת שיתוף הפעולה בין האקדמיה לתעשייה.

משה הראל: האקדמיה יכולה למשוך את התעשייה.

משה הראל: בנושא הזה צריכה להיות פעילות נוספת.

זבולון אורלב: מה צריך לעשות?

משה הראל: המדען הראשי מוציא סכומים לא קטנים לעידוד תעשיות מו"פ.

משה הראל: מאחר והתוכנית האירופית היא כסף שאנחנו משלמים נטו בעוד שבתוכניות המגנ"ט והאחרות אנחנו אמורים להשקיע כסף, אני חושב שכדאי להפנות אותם לתוכנית האירופית.

משה הראל: כשבאה חברה עם הצעה מסוימת בנושא של מו"פ כדאי למצות קודם את האפשרות שלה להגיש את הבקשה באירופה.

משה הראל: אם לא יוצלח, הם יכולים לחזור אלינו.

משה הראל: זאת דוגמה לחשיבה ברמה הלאומית.

משה הראל: יש כאן עוד הצעות קונקרטיות.

משה הראל: לעיתים החברות מקבלות סיוע מהמדען ואז מגישות.

משה הראל: למרות שאומרים שהתוכנית השביעית יותר פשוטה, בפועל היא הרבה יותר מסובכת.

משה הראל: יש הרבה יותר פיגורים.

משה הראל: חוסר המידע הוא בשטח.

משה הראל: אני אישית יכול לפנות למספר מצומצם של חברות.

משה הראל: צריכה להיות פנייה ברמה הלאומית בנושא הזה.

משה הראל: כדאי ששליחים של משרד החוץ ואחרים יעזרו לנו לקדם את הנושא של ישראל ואירופה, זאת אומרת לעשות לובינג.

משה הראל: זה דבר שהוא מאוד חשוב.

משה הראל: אני העליתי את זה בדיון שהתקיים בתוכנית השישית.

משה הראל: זה התקבל בתור המלצה.

צבי קפלן: אני התמניתי על ידי ISERD להיות נציג בוועדת החלל של התוכנית השביעית.

צבי קפלן: מאוקטובר אני שם.

צבי קפלן: קצת למדתי את הנושא.

צבי קפלן: האקדמיה אולי תסתדר, כי אחד המחסומים הוא היכולת למצוא שותפים ולהתחבר לקונסורציומים או לייסד קונסורציומים.

צבי קפלן: לגבי התעשייה זה יותר קשה.

צבי קפלן: זה צריך להיעשות בדחיפת התעשייה מכאן.

צבי קפלן: הרבה לא מודעים.

זבולון אורלב: מה זה דחיפת התעשייה?

צבי קפלן: יש עכשיו באירופה בקשה לארכיוני תצלומים.

צבי קפלן: צריך פשוט לגשת לתעשיות.

זבולון אורלב: מי צריך?

זבולון אורלב: ISRED צריך לעשות את זה?

צבי קפלן: אני לא יודע מי עושה את זה.

צבי קפלן: אין מספיק מידע.

צבי קפלן: בתחום החלל המחסומים גדלים, החשיבה היא אירופית.

צבי קפלן: חלק מהקונסורציומים נודדים מהתוכנית השישית לשביעית.

צבי קפלן: אחוז ההצלחה נמוך, לכן חייבת להיות פעולה יזומה כדי להביא את התעשיות למודעות לגבי היכולות.

צבי קפלן: צריך לעזור להן בnetworking.

צבי קפלן: בלי זה אני צופה קשיים רבים.

זבולון אורלב: מי לדעתך צריך לעשות את זה?

צבי קפלן: התוכנית מחולקת ל10 או 12 תחומים.

צבי קפלן: כל אחד בתחומו צריך להיות רפרנט נאמן.

זבולון אורלב: השאלה שלו היא לגבי הרגולציה של המדינה.

זבולון אורלב: מי במדינה צריך לראות את עצמו אחראי?

צבי קפלן: בנוסף לISERD צריכה להיות דיסציפלינה מקצועית.

מיכאל וינוקור: המדינות באירופה מגינות על התעשייה בכל הכוח שלהן.

מיכאל וינוקור: צרפת, אנגליה, גרמניה.

זבולון אורלב: מי מטעמן עושה את זה?

מיכאל וינוקור: הנציגים דופקים על השולחן.

זבולון אורלב: מי הם הנציגים?

מיכאל וינוקור: כמו למשל המשרד בבריסל.

מיכאל וינוקור: אני מברך על האקדמיה, אנחנו אפילו עובדים יחד בפרוייקטים משותפים.

מיכאל וינוקור: בצד שלנו יש בעיות.

מיכאל וינוקור: יש תת ועדת מחקר של תעשיות החלל האירופאיות שמכינה את התוכנית, כשהתוכנית אחר כך משתקפת בתוכנית הכללית של האווירונאוטיקה בבריסל.

זבולון אורלב: חוץ מISRED, שהוא השולחן העגול של מפגש הנושאים בעול, אין עוד שולחן עגול נוסף שבו נפגשים כל הנוגעים בדבר לדיון וחשיבה?

מיכאל וינוקור: יש על ידי ISERD, אבל לא מסגרת קבועה.

מיכאל וינוקור: יש ועדות שמנהלות תוכנית אווירונאוטיקה, תוכנית ננו.

מיכאל וינוקור: המדינות שולחות כנציגים גם נציגים מהתעשייה.

מיכאל וינוקור: זו לא בושה לוועדות המנהלות שרואות את התוכניות.

מיכאל וינוקור: יש מנגנון כזה שצריך לאשר פעם ב-6 חודשים.

מיכאל וינוקור: הנציגים האלה משתמשים בוועדות האלו כפורום על מנת לבחון פרוייקטים נוספים.

אסתר לובזנס: אנחנו 33 חוקרים.

אסתר לובזנס: קיבלנו 14 פרוייקטים, כשמתוכם 6 פרוייקטים של קורדינטורים.

אסתר לובזנס: מתוך הניסיון הזה אני חושבת שההצלחה בתור קורדינטורים חשובה מאוד.

אסתר לובזנס: קורדינטורים נכנסים לקטגוריה אחרת משום שהם יכולים להשפיע על ההחלטות של ועדות.

אסתר לובזנס: יש חשיבות של ניהול פרוייקטים אירופאים מעבר לפרוייקט עצמו.

אסתר לובזנס: קורדינטורים נקראים לייעץ לקהילייה האירופאית גם בקולות קוראים חדשים.

אסתר לובזנס: צריך לעשות מאמץ שישראלים יהיו גם קורדינטורים של פרוייקטים אירופאים.

אסתר לובזנס: אם נרצה לשמור על ההצלחה אנחנו חייבים לקלוט הרבה מדענים צעירים.

אסתר לובזנס: בתוכנית השביעית ישנו דגש גדול על הגשה של הצעות מחקר על ידי חוקרים צעירים.

זבולון אורלב: אנחנו בישיבה הזאת לא נפתור את בעיות היסוד של ההשכלה הגבוהה.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים להתרכז במצב שהגיל עולה והכסף יורד.

זבולון אורלב: מה ניתן עדיין לעשות?

אסתר לובזנס: נקודה שלישית שרציתי להעלות זה לעודד מדענים ישראלים.

אסתר לובזנס: אנחנו לא מיוצגים מספיק.

זבולון אורלב: איך מעודדים?

אסתר לובזנס: מודעות של המדענים.

אסתר לובזנס: זאת עבודה סיזיפית.

אסתר לובזנס: כשנוסעים לבריסל עובדים מאוד קשה בשיפוט ההצעות אבל לומדים הרבה מאוד איך להגיש הצעות בעתיד.

זבולון אורלב: מי צריך לעודד?

אסתר לובזנס: כל מוסד ומוסד צריך להביא את זה למודעות.

יעל לפיד: התהליך מתחיל באיך מתגבשת תוכנית העבודה באירופה.

יעל לפיד: היא מתגבשת על ידי הרבה גופים מייעצים.

יעל לפיד: כל מי ששותף כאן זה גופים כמו סימנס, נוקייה, אנשים מאוד בכירים שמשקיעים.

יעל לפיד: הם מוציאים מסמכי עבודה, כשהמייעצים מגבשים את תוכנית העבודה.

יעל לפיד: ברור שלחברות ישראליות קטנות ובינוניות אין את התקציבים לשבת במשך חודשים כדי לכתוב את אותם ניירות עמדה.

יעל לפיד: אני נפגשתי עם נציגה מאותם גופים מייעצים שמייצגת את כל חברות ההיי-טק והתעשייה בקטלוניה.

יעל לפיד: היא דואגת להבאת המידע לתעשיות.

יעל לפיד: הוא דואגת להשפיע על התגבשותן של אותן תוכניות עבודה.

יעל לפיד: אותה בחורה מייצגת את התעשייה הקטלונית.

יעל לפיד: אני מדברת על לאחד כוחות של התעשייה הבינונית והקטנה עם נציגים שיושבים בISERD ועושים עבודה מקצועית.

שרגא שכטר: צריך לתמוך בנו כי אנחנו אלה שבאים עם התוכניות.

שרגא שכטר: זה אנחנו שבאים עם התוכניות ומגיעים ל50% הצלחה שהולכת וגדלה.

שרגא שכטר: אני לא מדבר על איך מנצלים את זה, כי את זה תקראו בדה-מרקר לפני שבוע כשהמדען הראשי לשעבר כתב על כמה מעט המדינה תורמת למחקר בביו-טכנולוגיות.

שרגא שכטר: כאן יש לנו דוגמה קלאסית של המעמד שלנו.

שרגא שכטר: אני לא צריך שום ועדה, מפני שקולות זרים מהללים אותנו בכל מקום.

שרגא שכטר: עיתון "סטנסלס", שהוא העיתון הכי חשוב באחד הנושאים החשובים ביותר היום במחקר, כותב שאנחנו במקום השני של מחקר ביולוגי.

שרגא שכטר: תקרא מה שכתוב בעיתון של השגרירות הצרפתית, שאנחנו עומדים בראש הביוטכנולוגיה בעולם.

שרגא שכטר: איך אפשר דבר כזה לעצור?

שרגא שכטר: אפשר לעצור את הדבר הזה כאשר אנשים שמתיימרים לנהל את האוניברסיטאות מבחוץ רוצים לשנות את דרכי החיים שלנו.

שרגא שכטר: אני מבקש להגיד את זה בשם הפרופסורים, בשם המרצים ובשם כל הדרגות באוניברסיטאות שיש.

שרגא שכטר: אנחנו בונים את היסוד של כל מה שמדובר כאן.

שרגא שכטר: 50% מהפרוייקטים נעשים אצלנו, כשהיתר מנוהלים ומבוצעים על ידי הבוגרים שלנו.

שרגא שכטר: בלי זה כל הישיבה הזאת לא הייתה קיימת.

דן זסלבסקי: הביאו פה הרבה מאוד דוגמאות.

דן זסלבסקי: את רובן אני מאשר.

דן זסלבסקי: אני רוצה לנסות ולהציע מה ניתן לעשות כדי לשפר.

דן זסלבסקי: אני חייב לשבח את משרד המדען הראשי במשרד התמ"ת, את מה שהוא ארגן ועשה עד היום.

דן זסלבסקי: מדובר בהישגים אדירים.

דן זסלבסקי: אני רוצה להציע לשפר.

דן זסלבסקי: יש המון שאלות שמתעוררות.

דן זסלבסקי: שאלה שלא נשאלה פה היא אם אנחנו לא מוכרים את הבכורה בנזיד עדשים, איפה אתה מבטיח שהאנשים יתארגנו מבחינת הבעלות האינטלקטואלית על הנושא לפני שהם הולכים החוצה.

דן זסלבסקי: אני חושב שצריך לסייע בארגון ובהדרכה של החוקרים באוניברסיטאות באיך לשתף פעולה עם התעשייה.

דן זסלבסקי: את הדברים האלה חייבים לשפר.

דן זסלבסקי: היחידי שיכול לעשות את זה זה המדען הראשי של משרד התמ"ת.

דן זסלבסקי: יש מקום להקים ועדה משותפת של הגופים השונים על מנת שתשב ותדון ותהיה פתוחה להערות והצעות.

זלינה בן-גרשון: אנחנו עוסקים באחת המסגרות של התוכנית השישית.

זלינה בן-גרשון: זו מסגרת שלא באה לאחד חוקרים ותעשייה, היא באה לאחד גופים מממני מחקר ברשויות המחקר באירופה.

זלינה בן-גרשון: לשכת המדען הראשי מעורבת ב-8 תוכניות מחקר מהסוג הזה, כשכל אחת מהן בתחום אחר.

זלינה בן-גרשון: תוכניות המחקר האלו פותחות פתח בגישה לרשויות מממנות באירופה.

זלינה בן-גרשון: יש לנו קשר עם רבות מהן.

זלינה בן-גרשון: הרשתות האלו ניסו להגיע למצב של קול קורא משותף.

זלינה בן-גרשון: הכוונה לנסות להגיע לאיחוד המשאבים באירופה במחקר ובתעשייה.

זלינה בן-גרשון: היום הם מבוזרים ומפוזרים.

זלינה בן-גרשון: בשבועיים האחרונים יש מסגרת אחת חשובה לביוטכנולוגיה תעשייתית.

זלינה בן-גרשון: מישראל שותפים משרד המדע ומשרד המדען הראשי.

זלינה בן-גרשון: הם בוחנים את האפשרות של פרוייקטים משותפים.

זלינה בן-גרשון: יש לנו אפשרות של גופים תעשייתיים וטכנולוגיים מישראל.

זלינה בן-גרשון: כדי לא לנצל את זה יש מסגרת אחרת שכבר מתארגנת וזו מסגרת למחלות נדירות.

זבולון אורלב: יש הבדל בין מחלות נדירות למחלות יתומות?

זלינה בן-גרשון: כן, זה קשור ולא קשור.

זלינה בן-גרשון: יש תרופות יתומות למחלות נדירות.

זלינה בן-גרשון: הגופים האלה קשורים בדיוק ברשת הזאת.

זלינה בן-גרשון: רשתות של חולים באירופה עם בנקים של תרומות ד.נ.א.

זבולון אורלב: מה שאת אומרת זה שיתנו יותר כסף כדי שיהיו יותר תוצאות.

בני לשם: חלק מההתארגנויות האלו באות להסדיר במחקרים משותפים מהמדינות השונות איך לנהל את זכויות הקניין.

בני לשם: צריך לפתוח את הדלת לבוגרים ישראלים שכן ירצו להשתתף במחקרים משותפים.

בני לשם: צריך להסדיר את התשתיות, כמו למשל המינהליות והמשפטיות של זכויות הקניין.

ערן ורדי: האוניברסיטה העברית השיגה כ100 פרוייקטים בסדר גודל של 26 מיליון יורו.

ערן ורדי: מה עשינו?

ערן ורדי: הגדרנו את התוכנית כיעד אסטרטגי.

ערן ורדי: פרסמנו בכל פורום אפשרי, כולל בפורום של מפגשים עם אירופאיים, בניסיון לתפור פרוייקטים משותפים באמצעות האורחים.

ערן ורדי: דבר שני זה העמדת אדמיניסטרציה ייעודית.

ערן ורדי: הדבר הבא שעשינו זה הקצאת כסף לתמוך בהגשות.

זבולון אורלב: אתם גם מממנים יועצים חיצוניים?

ערן ורדי: כן.

ערן ורדי: דבר נוסף זה לבלוע גירעונות.

ערן ורדי: נוצרים בפרוייקטים האלה גירעונות.

ערן ורדי: האוניברסיטה בולעת אותם.

ערן ורדי: אחד הדברים המרכזיים זה המע"מ.

ערן ורדי: צריך לקיים דיון על העניין הזה.

ערן ורדי: הפעלנו נציגים בחו"ל שמביעים עמדה, מנסים לקשר.

ערן ורדי: השקענו בזה מאות אלפי דולרים.

ערן ורדי: הכסף הולך ומתכלה באוניברסיטאות.

ערן ורדי: הבעיה הקריטית באקדמיה שמונעת מהחוקרים להשתתף היא שאין כיסוי בהסדר בתוכנית הזאת.

זבולון אורלב: השיטה הנהוגה במדינת ישראל היא שגופים עסקיים יכולים לקזז את המע"מ, מלכ"רים אינם יכולים לקזז את המע"מ.

זבולון אורלב: אני ראש השדולה לחברה האזרחית.

זבולון אורלב: אנחנו מעבדים כרגע הצעת חוק שתסדיר קיזוז מע"מ גם במלכ"רים.

זבולון אורלב: לא יפטרו את האוניברסיטאות, אין מספיק לחץ.

זבולון אורלב: אנחנו עוסקים בבעיה הזאת.

זבולון אורלב: אתה יודע כמה כסף יתפנה לאוניברסיטאות אם נבטל את שני המסים האלה?

זבולון אורלב: ביטול שני המסים האלה מחזיר יותר מאשר הקיצוץ.

ערן ורדי: אנחנו מחזקים את ידי המחוקקים.

ערן ורדי: אנחנו מקווים שזה יקרה עוד בתוכנית השביעית.

זבולון אורלב: אנחנו נמצאים בתקופה של עודף הכנסות.

זבולון אורלב: השאלה למה זה הולך, האם להקטנת הגירעון, האם להקטין מסים, או לדברים ייעודים כמו לפטור מלכ"רים וכדומה.

ערן ורדי: יש כמה הסדרים של אשרות כניסה לארץ, אשרות עבודה.

ערן ורדי: נתח מהם עוסק בהעברת מדענים הלוך וחזור.

זבולון אורלב: מה הבעיה?

זבולון אורלב: אני אשמח לדעת על מקרה קונקרטי אחד שהיה צריך להכניס מדען למדינת ישראל אבל הוא סורב.

ערן ורדי: הוא לא סורב, אלא נדחה.

זבולון אורלב: אני מבקש לתת לי 3 מקרים קונקרטיים על אנשים שנדחו.

זבולון אורלב: על פי החוק לא צריכה להיות בעיה.

זבולון אורלב: אם יש בעיה אני מוכן, יחד עם חברי כנסת נוספים, לנסות לפתור אותה.

ערן ורדי: כולם תמימי דעים שISERD פעל רבות ועשה רבות.

ערן ורדי: מה שנשקף לנו זה שיש הגבלת משאבים.

ערן ורדי: צריך איפה שהוא בהקצאה להקצות לו עוד איזה שהוא נתח, תוך כדי הגדרת משימות מסוימות ובקרה של הביצוע שלהן.

ערן ורדי: מה שמתבקש בנתונים זה שיחוזק שיתוף הפעולה בין התעשייה לאקדמיה, כאשר בעצם האקדמיה יכולה להוביל ולהועיל בעניין הזה.

ערן ורדי: היכולות שלה להתקדם עם הפרוייקטים מוכחות וברורות לכל.

ערן ורדי: פה יכול להיות שצריך ליצור איזו שהיא תוכנית של תמריצים.

ערן ורדי: זה מצריך דיון אצלכם.

אמירם פורת: אנחנו באוניברסיטת תל-אביב ניסינו לשפר את ההיערכות שלנו במסגרת השישית.

אמירם פורת: הצלחנו להגדיל ב40% את ההצלחה הכספית ואת ההצלחה בפרוייקטים.

אמירם פורת: חלק ממה שעשינו זה על ידי הקמת מרכזים פנימיים של השבחת הצעות, כולל ניסיון להשתמש במעריכים ובודקים של המסגרת.

אמירם פורת: בחלק נעזרנו במעריכים שISERD העמידה לרשותנו.

אמירם פורת: זו אחת ההצעות שיש לי לקראת המסגרת השביעית.

אמירם פורת: המשאבים קיימים והבודקים קיימים.

אמירם פורת: הם יכולים לעזור לנו להשביח הצעות.

אמירם פורת: גם בהצעות שאנחנו עושים הם יכולים לנסות לעזור לנו להגדיל את סיכויי ההצלחה.

אמירם פורת: אנחנו גם הקמנו מנגנון פנימי.

זבולון אורלב: מה ניתן לשפר?

אמירם פורת: ברגע שבודק של התמ"ת עושה לנו בדיקה לפני ההגשה הוא גם יכול לתת לנו אינפוטים שמאפשרים לנו להשביח אותה.

אמירם פורת: אנחנו עושים את זה גם באמצעות חברי סגל שלנו.

אמירם פורת: כמובן שאנחנו לא יכולים לכסות בכל התחומים את כל הנושאים.

אמירם פורת: זאת עזרה שהתמ"ת יכול להעמיד אותה לרשות התעשייה בצורה יותר נרחבת.

אמירם פורת: צריך לקחת בחשבון שלפעמים יש לחץ של זמן.

אמירם פורת: אני מצטרף למה שערן הזכיר קודם בנושא הגדלת הקשר בין האקדמיה לתעשייה.

אמירם פורת: הייתי קורא לISERD להקים איזה שהוא מנגנון שיפנה חברות קטנות ובינוניות לאקדמיה.

אמירם פורת: אנחנו לא פחות מנוסים מחלק מחברות הייעוץ והיועצים.

אמירם פורת: אנחנו נשמח לעזור באמצעות שילוב של חברות בינוניות וקטנות בפרוייקטים שלנו.

זבולון אורלב: מהתמונה המצטיירת כאן מדובר גם במאבק מדיני.

זבולון אורלב: כל מדינה מבינה שיש משמעויות בתוכנית הזאת מעבר לרווחים כאלה ואחרים שיהיו לחברות כאלו ואחרות.

זבולון אורלב: מדובר על אינטרסים לאומיים ברורים מאוד.

זבולון אורלב: מה משרד החוץ עושה ומה הוא יכול לעשות וצריך לעשות כדי להגביר את סיכויי ההצלחה של ישראל?

זבולון אורלב: לכאורה יש כאן תעשייה שיש לה סיכוי עם עבודה נכונה להצליח הרבה יותר.

רפאל מורג: אני לא הייתי מדבר על מאבק מדיני, אלא על שותפות מדינית.

רפאל מורג: משרד החוץ מוביל את המהלך המדיני מתחילת שנות ה90 כדי שישראל תתקבל.

רפאל מורג: אנחנו צריכים להשתלב ככל שניתן בתוכניות האירופאיות במעמד שווה.

רפאל מורג: יש גם תועלת מדינית.

רפאל מורג: ב1994 אירופה הכירה בסטטוס המיוחד של ישראל.

רפאל מורג: איך ניתן לשקם את הסיכויים?

רפאל מורג: אני לא חושב שזה התפקיד של משרד החוץ.

רפאל מורג: תפקידנו במשרד החוץ להבטיח שהסטטוס שלנו יהיה במעמד שווה לכל מדינה ומדינה אחרת באירופה.

זבולון אורלב: אם אנשי משרד החוץ של יתר מדינות האיחוד האירופי היו חושבות כמוך לא הייתי מודאג, אבל יש לי הרגשה שהקולגות שלך במדינות האחרות לא חושבים כמוך.

זבולון אורלב: יש לי הרגשה שהם הרבה יותר אסרטיביים, הרבה יותר אגרסיביים, הרבה יותר מרגישים מחויבים לפעול למען התעשיות שלהם, למען האוניברסיטאות שלהם, למען זה שההצעות של המדינות שלהם יתקבלו.

זבולון אורלב: זאת התחושה שאני מקבל.

זבולון אורלב: אני טועה בתחושה הזאת?

רפאל מורג: ייתכן.

רפאל מורג: לא עשיתי את הבדיקה.

רפאל מורג: השאלה אם הגורמים השותפים בתוך מדינת ישראל עושים את כל המאמצים.

ישראל פאר: התקציב של ISERD היה כפול ממה שהוא היום, כולל משרד בבריסל שיש לזה חשיבות בלתי רגילה.

ישראל פאר: לבלגיה יש משרד, רומניה הצטרפה לא מזמן, התורכים עושים עבודה יפהפייה.

ישראל פאר: סלובניה, שהיא מדינה פצפונת, מתארגנת יופי.

ישראל פאר: אי אפשר לעשות בנסיעות לבריסל הלוך וחזור כי לא נותנים לפתוח את הסלולאריים במטוס.

ישראל פאר: צריכים לשבת שם, להעביר את האינפורמציה.

ישראל פאר: אמרו את זה יפה מהתעשייה.

ישראל פאר: השאלה המרכזית כאן הייתה מה לעשות.

ישראל פאר: אין מקום לתשובות מהמותן.

ישראל פאר: אני חושב שצריך להקים ועדה או גוף מקצועי חיצוני שיעשה אפיון וייתן את ההצעות.

מרסל שטאון: ביקורת בונה מאפשרת לשפר.

מרסל שטאון: אני מקבל כל דבר שנאמר כאן.

מרסל שטאון: יש ויכוחים בינינו לאקדמיה ולתעשייה, אבל העבודה המשותפת נעשית.

מרסל שטאון: המספר של 4100 הגשות מראה את המאמץ הגדול.

מרסל שטאון: זה לא המאמץ של ISERD.

מרסל שטאון: הגורמים בשטח יידעו לעשות את זה יותר ויותר לבד.

מרסל שטאון: המזל שלנו הוא שבאירופה משנים את התוכנית כל 4 שנים - עכשיו כל 7 שנים - מה שמאפשר לISERD לשרוד.

זבולון אורלב: רוח הדברים פה הייתה שונה.

זבולון אורלב: נאמר פה שלא רק שISERD לא צריך להעלם, אלא ISERD צריך להשתכלל, צריך לקחת על עצמו עוד כמה משימות.

מרסל שטאון: אנחנו מקבלים את זה.

מרסל שטאון: אנחנו הצגנו תקציב שהוא הרבה יותר גדול ממה שקיבלנו.

מרסל שטאון: התקציב של ISERD לא עודכן ביחס למה שהיה ב1996, הוא נשאר דיי קבוע.

מרסל שטאון: המשימות יותר גדולות.

מרסל שטאון: הגשנו בקשה לתקנים ולתקציבים לקראת התוכנית השביעית בשנה שעברה, אבל זה עדיין בדיון.

מרסל שטאון: אני מקווה שמה שביקשנו נוכל לקבל כדי לקבל על עצמנו את התפקודים הנוספים שעלינו לעשות.

אלי אופר: אני יוצא מתוך הנחה שכל אחד רוצה את טובת העניין, אבל כשמסתכלים על כל העסק צריך לחשוב מה הדבר או שני הדברים שצריכים לעשות.

אלי אופר: תסתכלו מה זאת התוכנית הזאת.

אלי אופר: מדובר בתוכנית ענקית.

אלי אופר: תחשבו רק על ישראל.

אלי אופר: אני לא חושב שיש עוד תוכנית שמשלבת את כל האוניברסיטאות, את כל התעשייה, את כל האחרים ואת כל הממשלה.

אלי אופר: חלק מהאנשים דיברו פה בדם ליבם, אבל כשזה מגיע לפקולטה אז אין להם כסף.

אלי אופר: חסר פה האחראי באוצר.

אלי אופר: כבר עבדנו על זה דיי הרבה.

אלי אופר: אם התוכנית כל כך טובה שהמוסדות ייתמכו יותר, שהחברות הגדולות ייתמכו יותר.

אלי אופר: אלה הנושאים שאני מתמודד איתם.

אלי אופר: יש לי הצעות בלי סוף.

אלי אופר: זה לא הדיון שמסביר כמה יש לנו צרות שמקצצים את התקציב שלי, את התקציב של האוניברסיטאות.

אלי אופר: מישהו אמר אוניברסיטת ירושלים.

אלי אופר: שישימו שם עוד 10 מיליון שקל ויתמכו בתוכנית אם היא כל כך טובה.

אלי אופר: אגב, אני מייצג את עמדת האוצר.

אלי אופר: שום דיון איתם לא יעבור בלי לטפל בעניין הזה.

אלי אופר: זאת שאלה מאוד מרכזית.

אלי אופר: רק לתאם בין כל התעשייה לאוניברסיטאות והממשלה זה משהו ענק.

אלי אופר: הערכה שלי שתוכנית שמתחרה על תקציבים של ביליונים צריכה תקציב תפעולי מיוחד יותר גדול ממה שיש.

אלי אופר: כשאתה מתמודד על כל כך הרבה כסף, מן הראוי לסייע.

אלי אופר: זה מכסה הרבה דברים שנאמרו פה.

אלי אופר: יש כאלה שמתנגדים לתקציב הייעודי שעליו אנחנו מנסים לשמור מכל משמר.

אלי אופר: אני מאמין שהוא שווה כל גרוש.

אלי אופר: יש דברים שאפשר לאמץ אותם יותר, שאפשר לאמץ פחות, אבל אני מחפש את המכנה המשותף.

דן זסלבסקי: צר לי להגיד, אבל עד היום אחת המכשלות המרכזיות זה שבאוצר משוכנעים שלתת כסף למו"פ זה בזבוז.

דן זסלבסקי: עד שלא נשנה את זה לא נפתור את הבעיות שאנחנו עומדים בפניהן.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות לכל המשתתפים שהגיעו.

זבולון אורלב: למדנו רבות במהלך הישיבה.

זבולון אורלב: הוועדה מוקירה את המנהיגות בISERD וביתר משרדי הממשלה שהובילו להישגים האלה.

זבולון אורלב: ברור לחלוטין שהתוכנית השביעית היא תוכנית חשובה מעין כמוה לפיתוח המדע והטכנולוגיה במדינת ישראל, לפיתוח התעשייה, לקשרים, לפיתוח המחקר האקדמי, לחיזוק הקשרים המדיניים.

זבולון אורלב: יש לתוכנית הזאת חשיבות עליונה בכל הקשור לקידום המו"פ האזרחי בישראל.

זבולון אורלב: הוועדה רואה בISERD כמי שמופקד על האינטרס הלאומי.

זבולון אורלב: אני לא נכנס להגדרות אם ISERD צריך להיות גוף מתאם או מנהל.

זבולון אורלב: התפקיד של ISERD צריך להיות נגזר מהייעוד שלו.

זבולון אורלב: ISERD צריך לשאול את עצמו אם הוא ממלא או מקדם את האינטרס הלאומי בצורה הטובה ביותר.

זבולון אורלב: אם ISERD מגיע למסקנה שכדי לקדם צריך לטפל בסוגיית היועצים או בסוגייה של לעודד אנשים שיהיו בתוך התוכניות, אז הוא צריך לעשות את זה.

זבולון אורלב: ISERD צריך לראות את עצמו אחראי לשמור על האינטרס הלאומי.

זבולון אורלב: הם הנציגים של מדינת ישראל כדי לעשות את כל הרגולציות הנדרשות, כולל הדרישה ממשרד החוץ לקחת אחריות גדולה יותר.

זבולון אורלב: אני יודע שהנספחים המסחריים הם לא באחריות משרד החוץ, הם לא באחריות משרד התמ"ת, אבל במקרה המדען הראשי הוא ראש ISERD, ובמקרה הוא במשרד התמ"ת.

זבולון אורלב: צריך לקשור כאן את כל הקצוות כדי לראות מה צריך לעשות.

זבולון אורלב: הרושם של הוועדה שיש עוד דברים שצריכים להיעשות גם באקדמיה, אבל בעיקר בתחום התעשייה כדי להגדיל את השתתפותנו בתוכנית השביעית.

זבולון אורלב: בזאת ISERD תיבחן.

זבולון אורלב: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הדברים האלה.

זבולון אורלב: לו היה שר מדע וטכנולוגיה הייתי מייעץ או מסכם שוועדת שרים למדע וטכנולוגיה, לאור הדיון הזה, תקיים דיון עם ISERD כדי לתת לו את הכלים הדרושים ליישם את ההמלצות האלו, אבל בהעדר שר גם אין כתובת.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.