ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 186, 2007-02-13 09:00

אמנון כהן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: היום הכנסת מציינת יום מיוחד לחיזוק המגזר הדרוזי והצ'רקסי ושילובו בחברה הישראלית, ועל-פי בקשתו של נציגם בכנסת, חבר הכנסת מגלי והבה, אנחנו מקיימים דיון בוועדת הכלכלה בנושא קידום ענף התיירות במגזר הדרוזי והצ'רקסי.

אמנון כהן: אני רוצה לציין את תרומתה הרבה של העדה והמגזר לחברה הישראלית.

אמנון כהן: אם יש – ואני בטוח שיש – איזשהו אי-שוויון או קיפוח האוכלוסיות הללו, הרי שהממשלה – וכאן מדובר במשרד התיירות – צריכה לראות היכן היא צריכה לסייע כי מדובר באנשים שמשולבים בחברה שלנו, תורמים את זמנם ואת חלקם לחברה, אבל אני לא בטוח שהם מקבלים באופן שווה את מה שמגיע להם מבחינתם, ולא בגלל שהמדינה לא רוצה לתת אלא שהם לא יודעים איך לגשת לנושא ולא מכירים את הסבך הבירוקראטי של מדינת ישראל.

אמנון כהן: לכן צריך לעודד אותם, ליזום פנייה אליהם או להביא אותם לסדנאות וקורסים.

אמנון כהן: אין ספק שאנחנו צריכים לחזק את אזור הצפון.

אמנון כהן: אני מבקש מנציג משרד התיירות שיאמר לנו אם בזמן המלחמה האחרונה ניתן אותו שיקום למקומות שנפגעו והאם מעודדים את התיירות למקומות הללו כי התיירים יכולים ליהנות מהנוף היפה ולנפוש בהם.

לאה ורון: זה מסמך שהגיע ממרכז המידע והמחקר של הכנסת ואני חושבת שאדוני היושב-ראש יכול לקרוא את הקטע הזה.

אמנון כהן: אכן נקרא את הקטע כדי שייכנס לפרוטוקול.

אמנון כהן: דף מידע בקשר לדרוזים במדינת ישראל.

אמנון כהן: עד היום כיהנו בכנסת 11 דרוזים, כולם גברים.

אמנון כהן: חבר הכנסת הדרוזי הראשון היה סאלח חסן משפרעם, יליד 1913 שכיהן בכנסת בשנים 1951-1959.

אמנון כהן: בכנסת ה-17 מכהן הגדול והמוכשר מכולם, מי שדואג לייצג את המגזר ביד רבה ובכבוד רב, חבר הכנסת מגלי והבה.

אמנון כהן: ראיתי שבסדר היום של הכנסת נמצאת הצעת חוק המדברת על הקמת מרכז למורשת הדרוזים בישראל כאשר למעשה מוצע להקים מרכז לחקר מורשת הדרוזים על-מנת לחקור, לחנך ולהגביר את המודעות למורשת העדות הדרוזיות.

אמנון כהן: אנחנו היום מטפלים במורשת יהדות בוכרה, אבל אנחנו נתמוך בהצעת החוק הזו.

אמנון כהן: חבר הכנסת מגלי והבה משמש גם כסגן יושב-ראש הכנסת, והתפקיד הוא מכובד גם ברמה הממלכתית וגם ברמה הלאומית.

אמנון כהן: אני אתן את רשות הדיבור לחבר הכנסת מגלי והבה כדי שיתייחס לנושא ואחריו יוכלו להתייחס הנוכחים כאן.

אמנון כהן: אנשי הקהילה יוכלו להעלות דברים עליהם אנחנו לא יודעים, ובסוף הישיבה נקבל סיכום שנוכל לראות שאנחנו גם מלווים את הפעולות השונות.

מגלי והבה: אני רוצה להודות לאדוני היושב-ראש, חבר הכנסת אמנון כהן.

מגלי והבה: הכבוד הוא שלי על שאתה פותח את הישיבה מאחר שאתה בקי בוועדה ובהלכותיה.

מגלי והבה: במסגרת הדיונים על חיזוק העדה הדרוזית והצ'רקסית החלטנו לפנות לוועדת הכלכלה וכאן ההזדמנות להודות ליושב-ראש הוועדה, משה כחלון, על שהסכים להרים את הכפפה ולקדם את הדיון בוועדת הכלכלה במסגרת היום הזה.

מגלי והבה: אני מודה גם למנהלת הוועדה על ששמה את הנושא בסדר היום, ולכל מי שטרח ועמל.

מגלי והבה: נכון שלפעמים הדברים נראים כמשהו שגרתי, אבל אני רוצה לומר לכם שאני רואה ביום הזה יום מיוחד והמיוחד הוא שגם כאשר יש לאבא הרבה בנים – ואנחנו רואים את המדינה כאבא – ויש ילד אחד שהוא קצת חלש, צריך להשקיע בו יותר.

מגלי והבה: כך אנחנו רואים את המצב בשתי העדות המדוברות.

מגלי והבה: שתי העדות האלה הן היחידות שמשרתות שירות צבאי חובה.

מגלי והבה: בגישה שאנחנו מקדמים באוכלוסייה הזו אחרי 58 שנים, צריך לראות כיצד מביאים אותן לקו השווה לשאר האוכלוסייה.

מגלי והבה: לכן אני שמח על ההזדמנות שניתנה לנו בוועדת הכלכלה.

מגלי והבה: כמובן שהדיון בוועדת הכלכלה הוא חלק ממערכת דיונים שמתקיימים גם בוועדת הפנים, בוועדה למעמד האישה, בוועדת העבודה הרווחה והבריאות, וכמובן בוועדת החינוך.

מגלי והבה: היום הזה יסתיים באירוע גדול וממלכתי, בו ישתתפו רבים מן העדה הדרוזית והצ'רקסית, ולאחר מכן במליאת הכנסת נעביר את החוק שבמקרה נוגע למשרד התיירות ובדבריי אני אתייחס אליו.

מגלי והבה: בתיירות במגזר הדרוזי – ולאלה שלא ביקרו אני יכול לומר שאנחנו גרים במקומות יפים, אם בכרמל ואם בגליל – משום מה היה פיגור בניצול היעד התיירותי מבחינת ביקורי תיירים, גם תיירות פנים וגם תיירות חוץ.

מגלי והבה: לשמחתי בזמן האחרון אנחנו רואים ניצנים של בניית צימרים, רואים יותר תיירות פנימית.

מגלי והבה: הדרוזים והצ'רקסים ידועים בקבלת האורחים שלהם והרבה מהחברה הישראלית באים לסופי שבוע, גם ליהנות מהנוף וגם ליהנות מהאירוח, אבל אנחנו לא ממוסדים לא ברמת הרשויות ולא ברמת האנשים מבחינת טיפוח וחיזוק התיירות.

מגלי והבה: אני שמח שבנושא הזה משרד התיירות הרים את הכפפה בעידוד התיירות אבל האמצעים שהוא הקדיש לנושא הזה הם עדיין בחיתוליהם.

מגלי והבה: אחד הנושאים שאנחנו יכולים להתייחס אליו הוא מתן סיוע בגובה של 4 אחוזים ממחיר הצימרים שייבנו במגזר הדרוזי והצ'רקסי.

מגלי והבה: זה דבר מבורך.

מגלי והבה: היו לי שתי הערות על ההחלטה הזאת כי כמו שאנחנו יודעים, משרדי הממשלה הודיעו את ההודעה בתחילת ינואר אבל סגרו אותה למי שרוצה לגשת, באמצע פברואר.

מגלי והבה: כלומר, עד שהגעת וראית את ההודעה, נסגרה האפשרות.

אמנון כהן: הממשלה תבנה את הצימרים?

מגלי והבה: לא.

מגלי והבה: יזמים שיבנו בכפרים הדרוזים והצ'רקסים, יזכו להנחה של 24 אחוזים מהבנייה ויקבלו החזר כספי.

מגלי והבה: פניתי לשר התיירות ולשמחתי הוא נענה ודחה את זה ל-15 במרץ, אבל שוב, עד שאנשים יקראו את הטפסים, המועד ייסגר.

מגלי והבה: לכן אני פונה לנציגי משרד התיירות, כולל יועץ שר התיירות, ומבקש לתת אפשרות שיהיה מספיק זמן.

מגלי והבה: התקציב קיים ואני לא מבין למה אי אפשר להאריך את המועד ולתת אפשרות להגיש את הבקשה עד מאי או עד יוני.

מגלי והבה: זו נקודה שנציגי המשרד צריכים להביא בפני השר.

מגלי והבה: צריך לראות במשרד התיירות תוכנית מקיפה שאומרת כיצד מתכוונים לטפח את התיירות במגזר הדרוזי והצ'רקסי.

מגלי והבה: כשאני מדבר על תוכנית, אנחנו צריכים לראות בעוד חצי שנה, בישיבת המעקב, איזה ישובים נכנסו לסדר העדיפויות, מה האמצעים שניתנו, מה ההדרכה שניתנה וכולי.

מגלי והבה: אם אני רוצה לבנות צימר ואני רוצה לארח מצוין, אבל אם אין לי את הכלים שמעמיד לרשותי משרד התיירות בהדרכה ובהבנה איך לשווק את עצמי, איך לשווק את התיירות שלי, נגיע למצב שיש אמצעים אבל הם לא מנוצלים.

מגלי והבה: יזם בישובים האלה שלא יקבל הדרכה והכוונה, לא יוכל לפעול.

מגלי והבה: אני רוצה לראות שאדוני פותח ספר תיירות ויודע שיש אתרי תיירות עם מספרי הטלפון, הכתובת והכוונה שמוציא משרד התיירות.

מגלי והבה: זה קיים אבל צריך להכניס את הפרטים האלה אחרי שמשרד התיירות פעל בכך שהדריך את האנשים, נתן להם את הסיוע, ואז יש היזון חוזר.

מגלי והבה: אנחנו שומעים על התקציבים, אנחנו יודעים כמה התיירות מכניסה למדינה, וזה רווח נקי, ואני מדבר על מיליוני דולרים בשנה כאשר המצב הביטחוני לא כל כך רגוע אבל בכל-זאת מגיעים תיירים.

מגלי והבה: היעד הוא שיגיעו כמה שיותר תיירים, מה עוד שזה מקרב את הלבבות כאשר אני שומע שאנשים ביקרו ורוצים להכיר יותר את החברה הדרוזית והצ'רקסית.

מגלי והבה: האוכלוסייה שמגיעה לאזורים האלה רואה חיילים במדים, רואה שאלה אנשים ואזרחים כמוה שצריך יותר ויותר להכיר אותה.

מגלי והבה: אני מקווה ומצפה ממשרד התיירות שירים את הכפפה וייתן לנו את הקו המנחה כדי שנוכל להביא בשורה לאוכלוסייה שלנו.

מגלי והבה: לגבי הצעת החוק עליה אנחנו מדברים היום בנושא הקמת מרכז למורשת וחקר הדרוזים, מדובר בפרויקט של 30 מיליון שקלים.

מגלי והבה: נלחמתי עבור הכסף והשגנו אותו.

מגלי והבה: משרד התיירות עומד לבצע את זה כמי שרוצה להשקיע ואנחנו מצפים שיהיה שיתוף פעולה.

מגלי והבה: אנחנו נלווה את המרכז הזה.

מגלי והבה: הכסף ישנו והתכנון ישנו.

אמנון כהן: הכסף נמצא במסגרת החוק או בלי קשר?

מגלי והבה: במסגרת החוק.

מגלי והבה: מדובר ב-30 מיליון שקלים.

מגלי והבה: יש התחייבות של שר האוצר.

לאה ורון: בכל מקרה צריכים להיות פחות מ-5 מיליון שקלים.

מגלי והבה: בהחלט.

מגלי והבה: על זה שמרנו בקריאה הראשונה.

מגלי והבה: רק בהמשך נחליט אם נשאיר את זה לפי התחייבות הממשלה.

מגלי והבה: לסיכום דבריי אני רוצה לומר שנראה איך אנחנו כוועדת כלכלה נעקוב אחר הנושא הזה.

מגלי והבה: משרד התיירות יבוא אלינו בעוד חצי שנה, עם המגזר ועם הרשויות, ונראה אם הוא יאמר לנו שהעבודה שלנו וההשקעות שלנו נשאו פרי וכי הם היום במסלול הנכון לקידום התיירות במגזר הדרוזי והצ'רקסי.

אמנון כהן: תודה לאדוני, למי שיזם וקידם את היום, ולמי שמייצג את העמדה ביד רמה בכנסת ישראל.

אמנון כהן: נמצאים אתנו אנשי משרד התיירות ואני מבקש שתאמרו לנו איך המגזר הזה בא לידי ביטוי כולל נושא ההדרכה, ההכוונה והטיפוח, כי לא מדובר באוכלוסייה רגילה שיכולה ליזום בעצמה אלא היא זקוקה להדרכה.

אמנון כהן: הבנתי ששר התיירות השיג תקציב נכבד לנושא ההסברה בעולם, ולכן צריך להזדרז ולהכשיר אותם מהר.

אמנון כהן: צריך להכניס את המקומות לחוברות או לאתרי האינטרנט כך שמהעולם יוכלו להתקשר ישירות לאותו צימר בגליל או בנקודה אחרת.

אמנון כהן: צריך לתת להם את הכלים ולהדריך אותם, כך שהם יוכלו להתחיל לעבוד באופן ישיר ולמעשה המדינה תיהנה כי התיירים מגיעים ומשאירים כאן

אמנון כהן: את הכסף.

יצחק זיו: דף המידע הוא דף חשוב מאוד, אבל היה רצוי להוסיף תאריך של החגיגות.

לאה ורון: אתה מתכוון לדף המידע של מרכז המידע והמחקר.

לאה ורון: אני אודיע זאת למנהלת.

לאה ורון: אתה צודק.

גדעון שניר: כפי שצוין כאן, משרד התיירות הרים את הכפפה והרים אותה בשמחה.

גדעון שניר: אנחנו רואים בעדה הדרוזית והצ'רקסית לא רק פוטנציאל תיירותי סטנדארטי אלא אנחנו חושבים שיש להם מאפיינים שיכולים למשוך תיירות.

גדעון שניר: אנחנו רואים בתרבות הדרוזית ובמנהגים שלהם מנוף נוסף למשיכת תיירים מעבר לתיירות הרגילה שמסתובבת בארץ, תיירות הפנים ותיירות החוץ.

גדעון שניר: אני מניח שאחרי דבריי ירחיבו מומחים גדולים ממני, אבל תיירות אתנית היא אחד הענפים המתפתחים ביותר בכל העולם ואין שום סיבה שתיירים שבאים לארץ, או הישראלים עצמם, לא יכירו את התרבות הדרוזית, ויש לזה ערך מוסף גבוה מאוד.

גדעון שניר: כפי שצוין כאן נדרשת תוכנית שכוללת את כל האספקטים של פיתוח תיירותי.

גדעון שניר: לא צריך לראות נקודה אחת ולהזניח את השנייה.

גדעון שניר: לכן משרד התיירות נערך לטפל בכל מרכיבי הענף התיירותי במגזר הזה, מהתשתיות, דרך אכסון, דרך הדרכה ועבור לשיווק.

גדעון שניר: מבחינת תשתיות, התוכנית התלת-שנתית שלנו היא להשקיע במגזר הזה למעלה מ-23 מיליון שקלים על-פני שלוש שנים בתשתיות.

גדעון שניר: זה יכול להיות כביש במקום מסוים, מצפור, מקומות קדושים, נוף, תכנון של אזורים שונים או ישובים שיקבלו אופי תרבותי, חניה, מדרגות וכל מה שצריך.

גדעון שניר: זה עוזר גם לתושבים אבל זה עוזר בעיקר לכך שתיירים יכולים להגיע.

גדעון שניר: בתוך הסכום הזה של 23.7 מיליון שקלים משרד התיירות יקצה 18 מיליון שקלים והשאר יגיע כהשתתפות משרדים אחרים, וכאמור, זה פרוס על פני 3 שנים ויש כבר רשימה מוכנה של פרויקטים.

אמנון כהן: לוח הזמנים הוא 3 שנים.

גדעון שניר: 3 שנים.

גדעון שניר: בשנה הזאת זה מתחיל להתבצע.

גדעון שניר: זה לא שמדברים על תוכניות באוויר.

גדעון שניר: בנוסף, בז'רקה נוח יש לנו כוונה להשתתף ב-3 מיליון שקלים בבית המורשת, וזה תקציב נפרד שלא קשור למה שציינתי קודם, כאשר גם תקציב זה הוא בפריסה של שלוש שנים.

גדעון שניר: מעבר לתשתית, אנחנו רוצים לפתח מערך הדרכה ליזמים.

גדעון שניר: כל האזורים הפריפריאליים בישראל מתאפיינים באוכלוסייה של יזמים קטנים וזה גם שומר על האופי הייחודי.

גדעון שניר: אם יזם הקים סביב ביתו איזשהו מפעל פרטי, זה שומר על האופי המיוחד ולא מקלקל את הנוף.

גדעון שניר: צריך לזכור שהסיסמה אמנם היא מאוד יפה, אבל תיירות היא נושא בעל חשיבות עליונה.

גדעון שניר: אחת הבעיות הגדולות של כל העולם היא שהדברים האוטנטיים נעלמים והופכים להיות מסחריים.

גדעון שניר: אם רוצים לשמור על אופי מקורי אוטנטי, זה מה שיביא הרבה כסף.

אמנון כהן: השאלה איפה זה עומד בנושא ההדרכה.

גדעון שניר: קיבלנו תקציב מיוחד של 300 אלף שקלים לסיוע ליזמים קטנים, כאשר משרד התיירות משלם 75 אחוזים מעלות הייעוץ ליזם הקטן, והייעוץ הזה יכול לכלול הדרכה, איך לנהל חשבונות, עד להדרכה של האם העסק שהוא יוזם או שהוא חושב עליו הוא ריאלי, האם יש טעם להיכנס לזה, איך משווקים, איך מתייחסים לתייר כי תייר הוא יצור קצת אחר מאשר מי שרגילים לראות ביום יום בסביבה הקרובה.

גדעון שניר: כפי שציינתי, אנחנו עומדים להקדיש לנושא זה 300 אלף שקלים מתוך כוונה לסייע ליזמים הקטנים.

אמנון כהן: לוח זמנים.

גדעון שניר: שנה.

אמנון כהן: איך אתם מגיעים אליהם?

אמנון כהן: איך העדה יודעת?

גדעון שניר: יש לנו מט"י כפרים.

אמנון כהן: אם כן, אתה אומר שזה מטופל.

גדעון שניר: כן, זה מטופל.

אמנון כהן: אותו אדם יודע לאן לפנות.

גדעון שניר: בהחלט.

אמנון כהן: יש תחזית מתי ייפתח הקורס הראשון?

גדעון שניר: לא מדובר בקורסים.

גדעון שניר: בא תושב ואומר שיש לו רעיון לפתוח מחלבה.

גדעון שניר: במט"י נותנים לו ייעוץ מיוחד.

גדעון שניר: מט"י תמיד מתקשר לתעשייה, אבל אנחנו קוראים לזה חממת תיירות.

גדעון שניר: אנחנו נותנים לו ייעוץ האם מחלבה לא מתחרה במחלבה שליד, האם כדאי, אולי כדאי להוסיף לזה יין, אולי כדאי להוסיף דברים אחרים.

גדעון שניר: אנחנו מדריכים אותו איך נראים חשבונות, מה זה מס ערך מוסף ודברים רבים שאדם שעד היום לא עסק בדברים האלה, אין לו מושג בהם.

גדעון שניר: אנחנו מדברים על עסק בכלל ועל עסק תיירותי על אחת כמה וכמה.

מגלי והבה: אתם עושים את זה באמצעות מט"י?

גדעון שניר: כן.

מגלי והבה: אנחנו היינו אצל ראש מועצת חורפיש בכינוס של מט"י והיו שם כ-200 אנשים שחלקם עוסק בתיירות וחלקם לא.

מגלי והבה: אחת הבעיות שגילינו שם שאפילו אין להם את הכלים.

מגלי והבה: שאלתי את האנשים של מט"י במה הם הדריכו ומה הם נתנו, והם אמרו שכמעט ואין להם את הכלים.

מגלי והבה: יש מקומות תיירות שחלקם לא מורשים למרות שהם עובדים.

גדעון שניר: יש לנו בצפון נציג והוטל עליו תפקיד מיוחד שהוא להוות לשכת מידע למגזר הדרוזי והצ'רקסי לכל מה שקשור במשרד התיירות.

גדעון שניר: זה דבר שאף פעם לא עשינו.

גדעון שניר: בנוסף לכך, בתוך משרד התיירות בירושלים הוקם גוף שהוא גם מעין מרכז מידע כי אנחנו מודעים לכך שאנחנו עוסקים באוכלוסייה שלא מכירה את הנושא.

גדעון שניר: אותו אדם שיושב בצפון, הוא גם יושב מטעמנו בוועדה מחוזית צפון ויש לו יכולת לסייע.

גדעון שניר: אותו אדם שהוא אדם מצוין, דורון גבאי, יכול לסייע בהעברת תוכניות בישובים.

אמנון כהן: דיברת על התשתיות ועל מערך הדרכה.

אמנון כהן: יש דברים נוספים שאתם עושים?

גדעון שניר: אנחנו מטפלים באכסון.

גדעון שניר: קיבלנו הבטחה – עדיין לא כסף – לתקציב מיוחד לסיוע לצימרים.

גדעון שניר: משרד האוצר מתנגד לסייע בבניית צימרים, אבל בעקבות המגמה של עידוד המגזרים האלה קיבלנו הבטחה.

גדעון שניר: התקבלה התחייבות ממשרד ראש-הממשלה – עדיין לא כסף – על 2 מיליון שקלים שבעקבותיה יצאנו לדרך, ואני עוד אבדוק את הנושא של שלושת החודשים שציינת קודם לכן.

מגלי והבה: יש לי בקשה אליך.

מגלי והבה: אני מבקש לשלוח לכל הרשויות את השמות ומספרי הטלפון, כדי שתהיה כתובת ברורה לפניות.

אמנון כהן: במה מתבטאים ה-24 אחוזים?

גדעון שניר: יזם מגיש תוכנית להקים צימרים באזור הזה, הוא מקבל מענה.

גדעון שניר: הוא מקבל 24 אחוזים מההשקעה עד לגובה ההשקעה המותרת.

גדעון שניר: אנחנו מנחים אותו מה צריך להיות בחדר, איך צריך להיראות חדר.

אמנון כהן: אם אתם משקיעים, תאמרו לנו ונוכל להעביר אליכם כמה משקיעים.

קריאה: הבעיה היא לא משקיעים.

פהים גאנם: הבעיה היא בוועדת התכנון והבנייה.

גרשון שניר: בנוסף לכל מה שאמרתי, יש את נושא השירותים.

גרשון שניר: משרד התיירות פועל לשווק את כל מדינת ישראל וגם את הגליל.

אמנון כהן: איך זה בא לידי ביטוי?

אמנון כהן: איך כפר כזה או אחר נכנס לתוך אותו האתר החדש שבנית?

גרשון שניר: משרד התיירות מקים אתר אינטרנט שכל מי שיש לו עסק תיירותי, הוא בפנים.

אמנון כהן: איך הוא נכנס פנימה?

גרשון שניר: דרך הרשויות, דרך הרשות לפיתוח הגליל.

גרשון שניר: הוא יכול לשים את שמו ומה יש לו באתר האינטרנט של משרד התיירות.

גרשון שניר: מבחינה זאת זה פתוח בפני כולם.

גרשון שניר: פהים גאנם: הוכנה תוכנית באמצעות חוק עידוד התיירות הדרוזית.

גרשון שניר: זה סיפור אחר.

גרשון שניר: כפי שציינתי, למגזר הזה יש ייחוד, הוא לא סתם עוד אחד שצריך לעזור לו אלא יש לו ייחוד.

גרשון שניר: כדי לייחד אותו עוד יותר, מה שלא עשינו בשום מגזר אחר, החלטנו שנפתח מרכז דרוזי שכל מי שיראה את זה ידע שהנה מדובר בדרוזי.

גרשון שניר: משקיעים בזה הרבה מאמצים.

גרשון שניר: דרך אגב, כל הגורמים מעורבים ואנחנו מקווים שזה יהווה מנוף.

גרשון שניר: אנחנו רוצים שבתיירות הדרוזית יהיה סמל, משהו שישווק את מה שמיוחד לתיירות הדרוזית.

מגלי והבה: ראש המועצה חורפיש הוא גם מהנדס במקצועו וגם בא מהשטח ומכיר את הסוגיות השונות.

מגלי והבה: אני מניח שיש לו כמה פרויקטים ליישוב שלו, כך שנוכל לשמוע גם את הבעיות וגם מה שקורה בפועל.

אמנון כהן: אתה תייצג את כל האזור ותאמר היכן הבעייתיות.

אמנון כהן: היכן המיזם הוא מצוין, היכן הרעיון טוב, אבל היכן הוא לא בא לידי ביצוע והסיבות לכך.

מאלכ באדר: אלה בדיוק הנקודות שרשמתי לעצמי.

מאלכ באדר: יש לי כאן אחד היזמים – סאלח פארס - שיוזם את אחד הפרויקטים הגדולים במגזר הדרוזי, אחד המלונות, והוא מתקדם עם התכנון שלו.

מאלכ באדר: יש לי כאן שתי בעיות כאשר הראשונה היא בנושא של יזמות.

מאלכ באדר: אנחנו מקצים כאן זמן כי הרי הדבר הזה הוא לא אין סופי.

מאלכ באדר: יזמות תיירות אומרת לשנות תפיסה במגזר הדרוזי כי המגזר הדרוזי הוא לא כמו המגזרים האחרים.

מאלכ באדר: הדבר הזה ייקח זמן.

מאלכ באדר: אם אנחנו מגבילים את כל הסיוע הזה בפרק זמן מצומצם, לא נוכל לנצל את כל המשאב הזה ואין סיכוי שננצל אותו.

מאלכ באדר: זה נושא מאוד קריטי.

מאלכ באדר: אצלי יש מישהו שמטפל בתיירות.

מאלכ באדר: אכן זה נושא שבאמת יכול למנף את התיירות הדרוזית במדינת ישראל, אבל החשש שלי שעד שהדבר הזה יתחיל, נחמיץ הכול.

מאלכ באדר: צריך לגלגל את זה לפחות למשך 4 שנים.

מאלכ באדר: את נושא הצימרים צריך להאריך לפחות בשנתיים.

אמנון כהן: עד מתי יכולים היזמים להגיש את הבקשות?

מאלכ באדר: 15 במרץ וזה תאריך לא נכון ולא ריאלי.

מאלכ באדר: אם אנחנו לא נעסוק עם הדבר הזה במשך כל שנת 2007, אין סיכוי שזה יופנם בקרב הציבור הדרוזי.

מאלכ באדר: אנשים צריכים לשנות תפיסה.

מאלכ באדר: אנחנו רוצים להשקיע כסף, רוצים שהאנשים האלה ילכו לכיוון הזה, אבל אני אומר לך כאיש ציבור, כאיש שבא מהשטח וגם כאיש פיננסי שהתעסק בתיירות בתקופה מסוימת, הנושא הזה יכול לתת מענה תעסוקתי לטווח הקצר והבינוני, ותיכף נדבר על הטווח הארוך שקשור לוועדת הכלכלה.

מאלכ באדר: המגבלה השנייה היא מגבלה של תכנון ובנייה.

מאלכ באדר: רוב רובם של הישובים הדרוזים, אין להם הקצאה בתוכניות בינוי ערים שלהם לנושא תיירות.

מאלכ באדר: אנחנו יכולים לדמות לעצמנו שהכול מסתדר, ואני רואה בישוב שלי הרבה אנשים שרוצים לקדם את זה אבל הם נתקעים בוועדה המקומית כי הייעוד של הקרקע לא מאפשר מה שנקרא בנייה תיירותית.

קריאה: צריך לעשות שינוי ייעוד.

לאה ורון: גם אם מדובר בצימר שסמוך למבנה המשפחתי, עדיין הייעוד צריך להיות תיירותי?

מאלכ באדר: כן.

מאלכ באדר: אני נתקע היום עם יזמים קטנים אצלי בישוב שיש להם בעיות בוועדה המקומית.

אמנון כהן: זה לא נושא שקשור למשרד התיירות.

אמנון כהן: יש ועדת שרים לענייני כלכלה ולשם צריך להביא את הנושא.

אמנון כהן: צריך איכשהו לפשט או לתת הכרה בנקודות האלה ולעשות זאת כמדינה.

אמנון כהן: אם יש החלטת ממשלה או ועדת שרים בנושא הזה, זה יכול להתקדם.

מאלכ באדר: שני החסמים האלה למעשה מביאים אותנו למצב כזה שה-15 במרץ הוא תאריך לא ריאלי.

אמנון כהן: את זה נבדוק.

מאלכ באדר: ברשותך, אני רוצה לסיים את נושא התיירות כי אני מבקש להעלות נושא אחר שעוסק בכלכלה.

מאלכ באדר: אמרתי בהתחלה שאנחנו צריכים לראות איך ממנפים את כלכלת היישוב הדרוזי באופן כללי.

מאלכ באדר: אני אומר לכם שהתיירות היא פתרון לטווח קצר ובינוני.

מאלכ באדר: אנחנו חייבים לחשוב על פתרון לטווח ארוך.

מאלכ באדר: יכולים לשים את כל החסמים האפשריים ויכולים לומר מה שרוצים, אבל אם אין פתרון תעסוקתי בהיבט של תעשייה לטווח הרחוק, אין סיכוי שנמנף את הישובים הדרוזים באופן כלכלי.

מאלכ באדר: התיירות לא תפתור את מצוקת התעסוקה במגזר הדרוזי.

מאלכ באדר: היא לא תפתור אותה לבד.

מאלכ באדר: היא תפתור בעיות קטנות לטווח הקצר.

מאלכ באדר: אנחנו חייבים לחשוב על הנושא הזה.

מאלכ באדר: יש כמה הצעות לגבי אזורי תעשייה משותפים של ישובים דרוזים ויהודים.

מאלכ באדר: אצלי יש פרויקט שנקבע לפני שנה וחצי למרות שאמרו שאין סיכוי לדבר הזה.

מאלכ באדר: ממשלת ישראל חייבת לקחת בחשבון שהיא צריכה לתת את ההטבות המתאימות שלאזורי תעשייה אלה יהיה זכות קיום.

מאלכ באדר: לחלופין, רשות כמו רשות מקומית – אם זו חורפיש או רשות אחרת – אין לה הכנסות מאזורי התעשייה הסמוכים, אבל במשאב הזה יכולים להתחלק מספר רשויות דרוזיות שנמצאות בסביבה.

מאלכ באדר: אזור תפן למשל קרוב לישובים דרוזים.

מאלכ באדר: המשאב הזה חייב להתחלק בין הרשויות השונות וצריך להקצות חלק מזה לישובים הדרוזים.

מאלכ באדר: זו האפשרות היחידה שתמנף את הישובים הדרוזים.

אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את גברת ענת אביהוד מהתאחדות סוכני הנסיעות.

אמנון כהן: קיבלתי מכם מסמך שעברתי עליו ברפרוף – קיבלתי אותו רק אתמול – ואני יכול לומר שהוא מסמך ממצה, מקצועי וחשוב.

ענת אביהוד: אני מנהלת את החטיבה לתיירות פנים בהתאחדות סוכני הנסיעות.

ענת אביהוד: לפני 15 שנה הקמתי אתר תיירות בכפר עוספייה בכרמל ורצתי אתו במשך 11 שנים ועכשיו הוא פועל בבעלות מישהו אחר.

ענת אביהוד: אותו אתר תיירות העסיק מאז, ועדיין ממשיך להעסיק, 40 עובדים תושבי הכפר כאשר 25 מהם מועסקים במשרות מלאות ו-15 מועסקים במשרות חלקיות.

ענת אביהוד: אני מכירה את התיירות בכפרים הדרוזיים ואני ממשיכה לייעץ להם במשך השנים, גם למגזר הדרוזי וגם למגזר הצ'רקסי.

ענת אביהוד: כל מה שאני מספרת לכם עכשיו הוא מעיסוקי בעבר באתר תיירות ובכובע שלי עכשיו כהתאחדות סוכני הנסיעות בקשר למכירות ולשיווק.

ענת אביהוד: בהתאחדות סוכני הנסיעות חברות 600 סוכנויות, בהן מועסקים 4,500 עד 5,000 אנשים שהם סוכני נסיעות כאשר חלקם מתעסקים בתיירות פנים, חלקם בתיירות נכנסת וחלקם בתיירות יוצאת.

ענת אביהוד: אני אתייחס עכשיו רק לתיירות הנכנסת ולתיירות הפנים.

אמנון כהן: האם בסוכנויות שלכם משולבים כך או אחרת אנשים מהמגזר?

ענת אביהוד: אני לא יודעת לומר לך כי כל סוכנות היא עסק בפני עצמו.

ענת אביהוד: אני לא מכירה את כל הסוכנים.

ענת אביהוד: אנחנו האיגוד שמאגד את כל סוכנויות הנסיעות ועוסקים יותר ברמה אסטרטגית של תכנון תיירות.

אמנון כהן: יש לכם כלים להכשיר אנשים מהמגזר כדי שגם יהיו אנשי שיווק?

ענת אביהוד: אני אתייחס לזה כשאגיע לנושא השיווק.

ענת אביהוד: מר גדעון שניר סיפר על התיירות האתנית בשוק התיירות.

ענת אביהוד: התיירות האתנית תופסת מקום מאוד מאוד חשוב ומאוד מתפתח בכל העולם, ובכלל זה גם בישראל.

ענת אביהוד: אני יכולה לומר לכם שלפני 15 שנים, כאשר אני באתי לסוכני הנסיעות וביקשתי מהם לבוא לאירוח דרוזי, שאלו אותי אם זה לא מסוכן.

ענת אביהוד: נושא האירוח הזה נמצא היום כמעט בכל חבילות תיירות הפנים, בין אם זה אירוח דרוזי או אירוח צ'רקסי.

ענת אביהוד: בנושא קידום התיירות יש שני דברים שאפשר לעשות, כאשר האחד הוא לבנות מהתחלה עסק תיירותי, והשני, לקדם עסקים שכבר קיימים.

ענת אביהוד: בהקמת אתרים חדשים או מוצרים חדשים תיירותיים, אנחנו, כהתאחדות סוכני הנסיעות – ואנחנו רואים זאת בשטח כאשר יש לנו סיורי סוכנים לאתרים חדשים – יש חשיבות רבה לבנות את המוצר התיירותי בהתאם לקהל היעד ושזה ייעשה על ידי איש מקצוע ולא מישהו כללי שמייעץ איך לבנות עסק, איך לטפל במע"מ, מיסוי והזמנות.

ענת אביהוד: צריך להיות מישהו שיודע לאבחן את המוצר ולומר מה צריכה קבוצת תיירות נכנסת.

ענת אביהוד: אני חושבת שלמשל בנושא האוכל, הכפרים הדרוזים לא צריכים להגיש רק חומוס, אלא למצוא את המשהו שהוא מעבר לכך.

יעל קורלנדר: אנחנו עוסקים בין השאר גם בשיווק אתרי תיירות ובתחום הזה בהחלט יש לנו נגיעה לאתרים של הדרוזים, בעיקר בפקיעין ובבית ג'אן.

יעל קורלנדר: אנחנו בהחלט רואים שלדרוזים יש מקום לתיירות הנכנסת, בהחלט לקהל היהודי ולתיירות כללית.

יעל קורלנדר: בניית המוצר הוא חלק מאוד חשוב בתיירות הנכנסת וצריך להתאים אותו לטעמים השונים.

יעל קורלנדר: לא פחות חשוב הנושא של השיווק בו צריך להשקיע מאמצים ולעשות אותו בצורה נכונה כדי להגיע לאנשים שידעו איך להכניס את הנושא הזה לחבילות התיירות.

דני בורן: אני מנכ"ל אגודת מורי הדרך ואני חושב שאני יכול לתרום תרומה רבה לדיון.

אמנון כהן: כמה מורי דרך יש לכם מהמגזר עליו אנחנו מדברים?

דני בורן: ספורים, אבל כל החכמה היא שלא הם בלבד מדריכים אלא גם אחרים.

דני בורן: חשוב שדווקא מורי דרך יהודים יעבירו את התיירים אל המגזר הזה.

אמנון כהן: הם צריכים להיות משולבים.

דני בורן: זה פתוח.

דני בורן: הפעילות שלנו יכולה להביא לכך שהם ישתלבו כמורי דרך.

דני בורן: אני מצטער שאני רואה בתוכנית משרד התיירות את הסיורים למיניהם, וזה חוזר על עצמו כמה וכמה פעמים.

דני בורן: מורי הדרך הם נקודת הקצה.

דני בורן: ההיכרות שלהם עם השטח, ההיכרות הבלתי אמצעית והתרומה שלהם לסוכני הנסיעות, החיבור עם סוכני הנסיעות, הוא הכרחי.

דני בורן: אנחנו רואים שלסיורים האלה לא לוקחים את מורי הדרך אבל הכרחי במסגרת התוכנית הזאת לקידום המגזרים לערוך סיורים מקצועיים למורי הדרך.

אמנון כהן: המדריכים שלכם מקבלים הדרכה והם מכירים את כל האזורים?

דני בורן: הם מכירים את המקומות על בוריים.

דני בורן: הם יכולים לתכנן את החבילה ואז הם משמשים כיועצים לסוכני הנסיעות כי סוכני הנסיעות הם אלה שיושבים יותר במשרדים.

דני בורן: המדריכים עובדים עם סוכני הנסיעות.

אמנון כהן: צריך לקחת את הנדבך הזה בחשבון.

דני בורן: גם בקטע של הייעוץ.

דני בורן: מישהו מקים אתר, אבל בסופו של דבר מורי הדרך יאמרו שלשם הם לא מגיעים כי למשל לוח הזמנים לא מתאים.

דני בורן: בהזדמנות זו חשוב להדגיש שגם במגזר הערבי יש מקום לפיתוח תיירות נכנסת.

סלאח פארס: אני לא אדבר על הקושי בשינוי ייעוד ועל הזמן שאורך כדי לשנות את הייעוד.

סלאח פארס: דרככם אני רוצה לפנות למשרד התיירות.

סלאח פארס: אגב, אני יוזם מלון דרוזי אוטנטי.

סלאח פארס: משרד התיירות נותן את המענק למפעל מאושר דרך מכרז.

סלאח פארס: זאת אומרת, מגיעים לך 24 אחוזי מענק, הזול מבין הניגשים הוא זה שמקבל את העזרה.

סלאח פארס: אם אני אבקש את ה-24 אחוזים שמגיעים לי, מישהו אחר יבקש 20 אחוזים, מישהו אחר יבקש 17 אחוזים, יקבל את הסיוע זה שיבקש את ה-17 אחוזים.

סלאח פארס: את זה הסבירו לי שר התיירות ומנכ"ל משרד התיירות.

סלאח פארס: כאן צריך לפנות למשרד התיירות ולשנות את המצב הזה.

סלאח פארס: לא יכול להיות שמשרד ממשלתי שאמור לתת סיוע ליזמים, הוא עורך תחרות ומכרז.

סלאח פארס: אני לא יודע אם זה המקום להעלות את הנושא, אבל בכל-זאת אני אתייחס לנושא שינוי הייעוד שהוא נושא מורכב.

סלאח פארס: בשנת 1987 התחלתי בבקשות לשינוי ייעוד ורק היום אני מסיים את התהליך בוועדה הארצית, בוועדה המחוזית, ברשות הטבע והגנים וכולי וכולי.

סלאח פארס: לדעתי הכול צריך להיות תחת מטריה אחת, אבל זה לא כך.

סלאח פארס: בכל ועדה יושבים עם אותם אנשים.

נזיד דבור: אני מברך על היוזמה ואני חושב שהתיירות האתנית היא גשר לשלום והיא מימוש של ברית החיים.

נזיד דבור: יש לנו בעיה בנושא תיירות נכנסת, במיוחד עם "סמיילי" ועם התאחדות סוכני הנסיעות.

נזיד דבור: אני יודע שיש להם סטנדרטים מסוימים, אבל אני חושב שצריך לצאת מכאן ביוזמה ובבקשה שיבואו ויציבו את התקנים שלהם והדרישות שלהם וזאת כדי שנוכל להתחיל לפעול ולא נסתפק רק בהצהרות.

דני בורן: שפרעם מאוד מתאימה לזה, אבל היא לא מטופלת.

נזיד דבור: יש לנו גם בעיה בנושא הפיצויים בגין המלחמה.

נזיד דבור: הצהרות זה דבר מאוד יפה, אבל כאשר לדרוזי מגיע יותר, דוחים אותו ושואלים אם מדובר בעסק חדש או בעסק קיים.

מגלי והבה: אנחנו חברי ועדת הכספים והנושא הזה הועלה שם.

מגלי והבה: אם יש לכם בעיה, תפנה אלינו ונטפל.

נזיד דבור: בית ג'אן כשמורת טבע, אני חושב שכאן מדובר בשינוי ייעוד והפשרת שטחים.

נזיד דבור: אולי צריך להכין תוכניות חומש או תוכניות אב לתיירות, כך שיהיו אזורי תיירות מיוחדים אותם אפשר יהיה לפתח.

נאגי נסר אלדין: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה ולחבר הכנסת והבה על היום הזה.

נאגי נסר אלדין: פעם ראשונה בתולדות המדינה כנסת ישראל מציינת יום למגזר הדרוזי והצ'רקסי.

אמנון כהן: המגזר נדון היום בכל ועדות הכנסת.

נאגי נסר אלדין: נראה מה יעלה בסופו של יום.

נאגי נסר אלדין: ראש מועצת חורפיש קיבל את המנדט להעלות את הדברים ואני אחדד נקודה אחת נוספת והיא שינוי הייעוד.

נאגי נסר אלדין: כשאני מסתכל על המכרז, המועד האחרון הוא ה-15 במרץ 2007 וכמו שנאמר, לא נספיק לפעול עד לתאריך זה.

מגלי והבה: דיברנו על זה.

מגלי והבה: אנחנו כוועדה נפנה ונבקש שזה יהיה עד סוף השנה.

מר מועדי: החלטת הממשלה, יש בה הקצאה של 447 מיליון שקלים כאשר הסכום הזה מגיע מכל המשרדים, אבל אני אתייחס אך ורק למשרד התעשייה.

מר מועדי: המשרד הקצה 40 מיליון שקלים למשך 4 שנים, כאשר 10 מיליון שקלים יינתנו מדי שנה.

מגלי והבה: אתה מדבר על התוכנית הארבע-שנתית.

מר מועדי: כן.

מר מועדי: 40 מיליון שקלים יוקצו על-ידי משרד התעשייה, מתוכם רק 2.5 מיליון שקלים לאזורי הפיתוח.

מר מועדי: אם תחלק את הסכום הזה של 2.5 מיליון שקלים, מדובר ב-700 אלף שקלים ל-13 אתרים וזה אומר סכום מזערי ביותר וזה אומר שאי אפשר לעשות פיתוח באזורי התעשייה.

מר מועדי: אנא מכם, אני פונה אליכם כוועדת הכלכלה להגדיל את התקציבים הללו.

מגלי והבה: במסגרת המדיניות של משרד התעשייה, נפנה אל השר שיקצה יותר.

מר מועדי: השר עושה כמיטב יכולתו על מנת לקדם את הכפרים הדרוזים.

נופאד מג'לה: הישובים שלנו לא יודעים מה זאת תיירות וכדאי שהאנשים שמטפלים בזה יגיעו אלינו.

אמנון כהן: אני רוצה לסכם את הדיון החשוב.

אמנון כהן: שוב, אני רוצה לברך את יוזם היום החשוב הזה.

אמנון כהן: למעשה כנסת ישראל מצדיעה למגזר הדרוזי והצ'רקסי והמטרה היא לגרום לשוויון בכל התחומים.

אמנון כהן: כמו שאתם תורמים למדינה, המדינה צריכה לתת גם לכם והמדינה אכן רוצה לתת, אבל השאלה היא איך.

אמנון כהן: בדיון היום ראינו שמשרד התיירות משתדל לפעול, אבל אנחנו רוצים לראות דברים בשטח.

אמנון כהן: אם יש איזושהי הטבה שהמדינה החליטה עליה, צריך לבדוק איך מקבלים אותה כי אני מבין שהתעוררו קשיים.

אמנון כהן: המדינה החליטה על 24 אחוזים, אבל אני מבין שמדובר במכרז, אתם מגבילים את ההגשה בזמן מסוים, אבל אני מבין שזה בגלל תפיסה מסוימת.

אמנון כהן: אם אנחנו מקבלים החלטה, לא יכול להיות שאין שינוי ייעוד והתאריך לא מתאים כי בסוף לא יקרה כלום ויצא שרצינו לעשות, אבל לא עשינו כלום.

אמנון כהן: אני מציע שתתכנס ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה כדי לבדוק את כל החסמים בדרך לקבלת ההחלטה הזאת, כדי לבדוק היכן צריך שינוי ייעוד, היכן צריך להיות שינוי תפיסה, היכן צריכה להיות הקלה במוסדות תכנון מחוזיים וארציים.

אמנון כהן: כאן צריכה להתקבל החלטת ממשלה.

אמנון כהן: אני מציע לחברי חבר הכנסת והבה שיכין נייר מסודר ובו יועלו כל הנושאים בהם נתקלים בקשיים.

אמנון כהן: לאחר מכן החומר יועבר לידי ועדת השרים ולאחר מכן לאישור הממשלה.

אמנון כהן: דיברת על נושא תעסוקה כוללת, וזה בתחום סמכותו של שר התעשייה.

אמנון כהן: אני מציע שניזום דיון בנושא או שתשבו עם ראשי הקהילה לבדוק אם הפרויקטים רלוונטיים לגבי תעסוקה ולאו דווקא תיירות.

אמנון כהן: צריך לראות את הצורך האמיתי ולראות את התוכנית בשלבים כי אולי 40 מיליון שקלים לא יספיקו.

אמנון כהן: אני בטוח שהשר רגיש למגזר הזה.

אמנון כהן: אם תחליט שועדת הכלכלה צריכה לקיים דיון בנושא, נעשה זאת, ואם תחליט שוועדת הכספים תקיים דיון בנושא, נעשה זאת.

אמנון כהן: המטרה היא לקדם את הנושאים ברמת המקרו והמיקרו של התיירות.

אמנון כהן: אני מברך את כל המשתתפים בדיון ומברך את היוזם.

אמנון כהן: אני מקווה שהצעת החוק שלך תעבור היום בכנסת.

אמנון כהן: תקבל תמיכה מלאה ואנחנו נאמר את דברינו.

אמנון כהן: אם תחליט שהוועדה תצא לסיור, אני רוצה לראות אם יש הבדל בין קבלת הפיצויים בגין המלחמה בצפון במקומות שהוזכרו כאן, בין אזור יהודי ואזור דרוזי.

אמנון כהן: אני אבקש מיושב-ראש הוועדה הקבוע לקיים בעוד ארבעה חודשים דיון מעקב אחר הנושאים שהועלו היום כדי לראות מה התקדם, אם התקדם.

אמנון כהן: תודה רבה.