ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 155, 2007-02-05 12:00

משה שרוני: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

משה שרוני: בעשור האחרון היו לוועדה הישגים ראויים ומכובדים.

משה שרוני: אלפי ישיבות הניבו חוקים חדשים, תיקוני חקיקה, חקיקת משנה ונושאים יזומים שעסקו בסדר היום הציבורי.

משה שרוני: בראשותם של חברי הכנסת עמיר פרץ, יוסי כץ, מקסים לוי, דוד טל, שאול יהלום, חיים כץ נעשתה עבודה חשובה שהעידה יותר מכל על היות הוועדה מחוברת למציאות ומעורבת כמעט באופן יום יומי במצוקת הרעבים, במצוקת החולה ובפגיעה בזכויות העובדים.

משה שרוני: אני אמנה את החוקים העיקרים שהתקבלו בכנסת בעשור האחרון: חוק קליטת חיילים משוחררים, חוק עבודה ומנוחה, חוק העסקת עובדים ע"י קבלני כח אדם, חוק לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס), חוק פיצויים לנפגעי הגזזת, חוק התגמולים לחסידי אומות העולם, חוק הסכמים לנשיאת עובדים, חוק עבודת הנוער, חוק סיוע למשפחות ברוכות ילדים, חוק שיקום נכי נפש בקהילה, חוק ביטוח בריאות ממלכתי, חוק להגנה על חושפי שחיתויות, חוק עובדים זרים, חוק זכויות החולה, חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות – פרק הנגישות – הקובע כי על מקומות ושירותים ציבוריים להיות נגישים לאנשים עם מוגבלויות, חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סמנים), שנועד לשמור על הזכות לשוויון של אנשים עם מוגבלות בשמיעתם בכל הנוגע לאפשרות הצפייה וההנאה משידורי טלוויזיה, חוק החולה הנוטה למות וכן הלאה וכן הלאה.

משה שרוני: על שולחן הועדה היום מונחים מספר חוקים חשובים ביותר כגון הצעת חוק השתלת אברים, הסדרת המקצועות הפרא-רפואיים, הצעת חוק הפוליו וכמובן אישור התקנות שיאפשרו סוף סוף יישום חוק הנגישות.

משה שרוני: חברה מתוקנת ניכרת בדאגתה וברגישותה לנזקק לחריג ולחולה.

משה שרוני: אני מבטיח לכם שערכים אלו ינחו גם את עבודתי.

משה שרוני: תודה.

אריה אלדד: תודה, אדוני היושב ראש.

אריה אלדד: הסקירה הזו היא באמת מרשימה מאוד כי היא עוסקת בעבודת חקיקה שמקיפה אלפי שעות עבודה עם תשומות של היבטים שונים, של ארגונים שונים שתכליתם לשפר תנאי העסקה של עובדים, להגן על חלשים ועל חולים, על אנשים שקופחו שלא מרצונם, שקופחו בדרך הטבע, שקופחו בדרך הנסיבות החברתיות.

אריה אלדד: הוועדה הזו היא ועדת הרגישות החברתית על כל היבטיה.

אריה אלדד: הרבה פעמים אנו רואים פה חצייה של מסגרות וגבולות של קואליציה ואופוזיציה, וקואליציות אד הוק והתאחדות סביב ערכים ועקרונות שמצליחים לכופף גם את תקציבי המדינה וגם את כללי המשמעת הקואליציונית בדברים שחברי הוועדה מאוחדים סביבם ויודעים שהם החוקים, הערכים שהיינו רוצים שמדינת ישראל תשתבח בהם.

אריה אלדד: אני מבקש לברך גם אותך שבתקופת העבודה הקצרה יחסית שהכנסת ה-17 מכהנת עד כה הצלחת לנווט את הוועדה בלי לחשוש מתקיפים ממך, מדעתם של כללים קואליציוניים כאלה ואחרים, להאציל סמכויות, ואני מקווה שכהונת הוועדה הנוכחית לא תבייש וגם תעלה על התוצרים של כהונות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בתקופות כהונתן של הכנסות הקודמות.

אריה אלדד: תודה.

מרינה סולודקין: אני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה שלנו שממשיך את עבודת קודמיו.

מרינה סולודקין: אני בפעם הראשונה אחרי עשר שנים בכנסת בוועדת העבודה והרווחה, אך בגלל שהיו חוקים, למשל הוצאת ילדים מהבית בשגגה - עבדתי מול היושב ראש שאול יהלום, השגנו הרבה מאוד, ראיתי את כוח הוועדה מול הממשלה, מול המשרדים.

מרינה סולודקין: בוועדה כאן אנו מקדמים אינטרס לאומי חברתי, ולא תמיד מבינים את זה במקומות אחרים.

מרינה סולודקין: גם אני מרגישה שבוועדה הזו אין אופוזיציה וקואליציה.

מרינה סולודקין: יש לנו ערכים משותפים, של חברה יהודית ודמוקרטית, שאנו מקדמים יחד.

נאדיה חילו: אני מצטרפת לברכות ליושב ראש ולחברי הכנסת ולכולם ביום הולדתה של הכנסת.

נאדיה חילו: ביום הולדת זה גם הזדמנות לעשות חשבון נפש.

נאדיה חילו: השאיפה שלי היא גם שהכנסת תהיה יותר מוסרית וערכית באופן כללי, אך הוועדה הזו בעיניי היא הכי חשובה, אני גם חושבת שתיק הרווחה הוא הכי חשוב שצריך להיות הרבה יותר אנשים שרוצים בתיק הזה.

נאדיה חילו: כל המפלגות לפני הבחירות דיברו על אג'נדה חברתית, ואתה מקיים זאת, אדוני.

נאדיה חילו: התיק הזה הכי חשוב מכל התיקים, ואף אחד לא יזיז את דעתי, גם אם היא שונה מחלק מחבריי.

נאדיה חילו: שיטת העבודה שלך, אדוני היושב ראש, שמעמידה במרכז את האזרח, את העמותות שחלקן פה – לחברה האזרחית היום יש משקל רב.

נאדיה חילו: נכון שפעמים רבות אין לה הכלים להגיע עד השלטון והיא נחשבת מבחינת הסמכות והלחץ כפחות חזקה אך ועדה זו אמורה לתת לה את המשקל האמיתי לתכנים והיא אמורה לשמש פה לנושאים שפה ולהעלותם למעלה.

נאדיה חילו: אדוני היושב ראש, אתה באומץ רב ובעמידה איתנה גם מול גורמים ממשלתיים אתה רואה מול עיניך, כמו כל חברי הוועדה, את האינטרס של האזרח החלש, פעמים רבות, שמגיע הנה.

נאדיה חילו: שאיפתי היא שקו זה יימשך והעשייה שלכם, כל הארגונים שפה, היא מבורכת.

נאדיה חילו: אני מקווה שהוועדה תשמש לכם מנוף להשגת מטרותיכם.

משה שרוני: אני מודה לוילמה, מנהלת הוועדה, עם הצוות שלה, לג'ודי, היועצת המשפטית, עם כל הצוות שלה.

משה שרוני: הם עובדים ללא שעון.

מידד גיסין: אני מברך את הכנסת ובעיקר את הוועדה הזו שאני משתתף בה כמה שנים טובות.

מידד גיסין: אני מברך את כל יושבי ראשי הוועדות שהיו קודם, את חברי הכנסת וגם את היושב ראש הנוכחי על הבמה שנותנים לנו ולארגונים השונים, להעלות את הנושאים שלנו.

מידד גיסין: לצערנו, ההחלטות של הוועדה לא תמיד משפיעות על מקבלי ההחלטות.

מידד גיסין: אני מקווה שמקבלי ההחלטות יגיעו לרגישות לצורכי הציבור, בעיקר הציבור חסר הכל והקשיש והחולה, כמו ועדה זו.

סילביה טסלר-לזוביק: ארגון בזכות הוא בן בית בוועדה זו הרבה שנים, היינו שותפים לכל החוקים שהזכרת שקשורים לאנשים עם מוגבלות, ואני רוצה להזכיר שניים; אחד הוא חוק שיקום נכי נפש בקהילה שנחקק ב-2000 ונכנס לתוקף ב-2001, והוא אחד החוקים המתקדמים ביותר בתחום בריאות הנפש בעולם, רק שעכשיו יש סכנה שרוצים לצמצם את מספר הזכאים.

סילביה טסלר-לזוביק: אני פונה לוועדה לעצור מהלך זה.

סילביה טסלר-לזוביק: החוק השני הוא חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, פרק הנגישות, נחקק לפני שנתיים כמעט.

סילביה טסלר-לזוביק: החוק הזה לא יוכל לצאת לפועל אם לא יותקנו תקנות ואם הוועדה לא תאשר אותן.

סילביה טסלר-לזוביק: שני מועדים עברו – עד מאי שנה שעברה המשרדים היו צריכים להגיש לוועדה את התקנות.

סילביה טסלר-לזוביק: זה לא קרה.

סילביה טסלר-לזוביק: המועד השני בנובמבר, כשהוועדה היתה צריכה לאשר את התקנות, גם המועד הזה עבר.

סילביה טסלר-לזוביק: כמעט אין תקנות שהוגשו לוועדה ויישום החוק הוא של 12 שנה.

סילביה טסלר-לזוביק: אם לא נתחיל, החוק הזה יירד לטמיון, ואני מבקשת את הזרקור על שני העניינים האלה על שולחן הוועדה ב-2007.

יוסי מלכה: ראשית, מזל טוב לכנסת, לחברי הכנסת.

יוסי מלכה: גם אני רוצה לברך את עבודת הוועדה, את חברי הכנסת על עבודה רבת שנים שבהן הדלת פתוחה בפני הארגונים מהמגזר השלישי.

יוסי מלכה: לא סוד שב-15 שנים האחרונות השתלטה על השיח הציבורי במדינת ישראל התפיסה שרואה בהפרטה חזות הכל, בצמצום המנגנון הממשלתי כמטרת על של הממשלה, ורק לפני כשבוע התבשרנו על תוכניתו של ראש הממשלה להקטין באופן דרמטי את הבירוקרטיה הממשלתית, והמשמעות של זה מבחינת האוכלוסיות שאנו מייצגים היא בעיקר פגיעה בשירותים.

יוסי מלכה: השיח הזה הוא של 15 שנה.

יוסי מלכה: הסיבה שאני מעלה זאת כאן היא כי כמעט אין שיח אחר.

יוסי מלכה: כולנו באיזה היי-ווי שמוביל לדרך אחת.

יוסי מלכה: לפעמים כשאנו מחוקקים חוק חברתי בעזרת הוועדה הזו, זה שביל עוקף היי-ווי, אך הוא חוזר מהר מאוד לדרך הראשית, ונדמה לי שהגיע הזמן אחרי שאנו רואים את התוצאות ההרסניות של המדיניות הכלכלית חברתית של השנים האחרונות, לעשות לזה סוף ולפתח שיח מאוזן יותר, שלא מקדש תהליכים כאילו שזה תורה למשה מסיני, ששם יותר איזונים ובלמים נגד מדיניות שלטעמי, לצד התועלות שאנו מפיקים ממנה, יש הרבה נזקים כתוצאה ממנה.

יוסי מלכה: אני אומר את זה בעיקר לנוכח האג'נדה שמובילה הממשלה, כולל הממשלה הנוכחית, ביחס להפרטת מעונות.

יוסי מלכה: כשניסינו לבדוק אם יש בדיקה רצינית לתהליכי הפרטה שנעשו בשירותים כאלה ואחרים גם לאנשים עם פיגור שכלי וגם למגזרים אחרים באוכלוסייה, לא מצאנו.

יוסי מלכה: מתקבלות החלטות ברמה הממשלתית בלי שנעשות בדיקות של ההשלכות לטווח הקצר והארוך, ואנו אוכלים את הפירות הבאושים של מהלכים חפוזים שנעשים כרפלקס מותנה.

יוסי מלכה: יש בעיה עם המנגנון הממשלתי – הפתרון הוא הפרטה.

יוסי מלכה: הנזקים הם גדולים ומי שנפגע זה האוכלוסיות החלשות.

יוסי מלכה: אני מברך אתכם על העשייה הרבה שלכם בשנים האחרונות אך זה לא מספיק, לטעמי, ובשיח המאוד בעייתי ולא מאוזן שמובילים אותו בוגרי בתי ספר לכלכלה במדינת ישראל, שבהם אין איזון כמעט, זה השוק החופשי, שוק הג'ונגל, וצריך שיהיה פורום רציני שאתם מובילים אותו, שבו מתבצע גם שיח אחר, עמוק ומאוזן יותר, שלוקח החלטות יותר מאוזנות, וכשמגיעה הממשלה למסקנות כאלה ואחרות, ראוי לשאול את השאלות הקשות – איזו בדיקה רצינית נעשתה לעומק לפני הפרטת השירותים הממשלתיים.

יהורם הל: אני מצטרף לברכות ליוזמה שלך, יושב ראש הוועדה והוועדה, לשמוע את נציגי העמותות השונות על הנושאים שעומדים על סדר יומן.

יהורם הל: ראשית, הצמדת קצבאות הזקנה והסיעוד לשכר הממוצע במשק ולא למדד; בשנים האחרונות אנו עדים לשחיקת הקצבאות.

יהורם הל: אם ההצמדה תימשך למדד, תוך כמה שנים הקצבאות תהיינה בשווי של 10% מהשכר הממוצע במשק לעומת 16% שקבוע בחוק.

משה שרוני: הגשתי הצעת חוק שהופיעה בפני ועדת השרים לחקיקה – 20% מהשכר הממוצע במשק לקצבת זקנה.

משה שרוני: הוועדה העבירה את זה ותוך זמן קצר נביא את זה לכנסת.

יהורם הל: אני שמח לשמוע.

יהורם הל: שנית, לגבי האשפוז הסיעודי, אנו מדברים על הכללתו בחוק ביטוח בריאות ממלכתי.

יהורם הל: זה נושא שמונח על שולחן הכנסת כ-20 שנה.

יהורם הל: בעזרת הוועדה לפני שנה וחצי חוסל הפער של 1,200 מיטות סיעודיות שהיו חסרות אך חזרה למצב של חוסר במיטות סיעודיות יכול לחזור, כי אנו מכירים את נושא התקציב.

יהורם הל: הכללת האשפוז הסיעודי בחוק ביטוח בריאות ממלכתי יביא לביטחון מלא של הנזקקים לאשפוז הסיעודי לקבלת מיטה בהתאם לכללים שייקבעו.

יהורם הל: שלישית, רווחת ניצולי השואה; אנו קוראים לוועדה לקדם הסכם בין המדינה בוועדת התביעות על הקצאת סכומים קבועים שיהיו סכומים אמיתיים לכסות את צורכי קרן הרווחה לניצולי השואה.

מרינה סולודקין: הממשלה החליטה לתמוך בחוק שלי, שכסף מגרמניה זה לא מטרה למיסוי, לא בדיור הציבורי, לא בהרבה מקומות אחרים.

מרינה סולודקין: זה חשוב, כי רצו להכניס את היד שלהם לכיס של ניצולי השואה.

יהורם הל: בעוד 15-10 שנה, בהערכה גסה, לא יהיו יותר ניצול שואה נזקקים, אז לתקופה הזו ודאי זה החובה שלנו כאזרחים במדינת ישראל, של הוועדה, של הכנסת לדאוג בשנים האחרונות של חייהם של ניצולי השואה לרווחתם, אני מדבר על מכשירי שמיעה, הליכונים, שיניים תותבות, משקפיים וכדומה.

דבי גילד-חיו: אני רוצה לברך את הוועדה על שיתוף הארגונים בחשיבה על סדר היום של הוועדה.

דבי גילד-חיו: אני רוצה לברך את הכנסת על מועד יום הולדתה, זה מועד מצוין לדון בזכויות אדם, לרבות הזכות לקיום בכבוד, הזכות לבריאות ועבודה, הזכויות שנדונות בוועדה, שאנו רואים שאוכלוסיות רבות – הזכויות האלה נשללות מהן, וחשוב לקדם נושאים אלה.

דבי גילד-חיו: נושא מרכזי שאנו רוצים שהוועדה תדגיש את הטיפול בו הוא אכיפת שכר מינימום וחוקי עבודה בכלל, לרבות קידום שורת הצעות חוק בנושא זה שהוועדה מקדמת עם חברי כנסת שונים.

דבי גילד-חיו: החוק שעומד על הפרק הוא אחריות משתמש בפועל בעובדי קבלן.

דבי גילד-חיו: האוצר, למרות שזה עבר ועדת שרים וקריאה טרומית בכנסת, מנסה לטרפד את ההתקדמות של החוק הזה.

דבי גילד-חיו: אני מבקשת שהנושא יקודם.

דבי גילד-חיו: יש חוקים נוספים בתחום זה שיגיעו לוועדה, שקשורים לתלושי שכר, זה יגיע לוועדה ואנו מבקשים שתקדמו אותם.

דבי גילד-חיו: זכויות של עובדים וצרכני רווחה – פגיעה בזכויות פרטיות של צרכני רווחה ועובדים.

דבי גילד-חיו: למשל, כל הדבר של פוליגרף במקום עבודה או מכוני ההשמה והמיון ופלישתם לפרטיות, הליכי משמורת של ילדים, למשל.

דבי גילד-חיו: הכפרים הבלתי מוכרים בנגב – לצערנו, בגלל שנעשה קישור בין בעיות במעמד של התושבים שם ושל הכפרים שלהם וזה שהם לא מקבלים שירותי בריאות ורווחה – ולא צריך להיות קשר כזה.

דבי גילד-חיו: עד שיוסדר מעמד הכפרים, זה יכול לקחת שנים ארוכות ובינתיים הם צריכים לקבל את השירותים.

דבי גילד-חיו: זאת אוכלוסייה שהיא במצוקה גדולה, ואין להם כמעט שירותים כאלה בכלל.

דבי גילד-חיו: גם בירושלים המזרחית האוכלוסייה – יש מחסור בשירותי רווחה, מחסור גדול בעובדים סוציאליים, מחסור בלשכות באזורים אלה.

דבי גילד-חיו: אין שם כמעט שירותי רווחה, ומדובר באוכלוסייה שמעל 65% שלה הוא משפחות מתחת לקו העוני, אז הצורך שם גדול יותר.

דבי גילד-חיו: נושאים נוספים; יש הצעת חוק שאנו מנסים לקדם לגבי פיתוח במוסדות סיעודיים.

דבי גילד-חיו: זה תחום שאין בו הגנה, אם המוסדות הסיעודיים, בין אם הם בתוך בתי החולים או מחוצה להם, אין פיקוח, אין קריטריונים, אין שמירה על זכויות אנשים שמאושפזים במסגרות כמו דיור.

דבי גילד-חיו: צריך לדאוג לטיפול ספציפי מיוחד לאנשים שנמצאים במסגרות אלה.

ניר נאדר: קודם כל, ברכות לוועדה.

ניר נאדר: הנושא הראשון שאנו רוצים להעלות הוא נושא עובדי קבלן ופרילנסרים בשירות הציבורי; אנו מייצגים עשרות עובדים פרילנסרים בט"חים שמועסקים ללא זכויות בסיסיות ואחרי שנה-שנתיים מחליפים אותם על בסיס דלת מסתובבת.

ניר נאדר: הוועדה התערבה בזה על ידי הפניה לתמ"ת, גם התמ"ת התערב, אך היום, אתמול מחתימים אותם עובדים חדשים על חוזים שיש בהם עדיין הגדרה שלהם כקבלנים, יש בהם חוסר יכולת שלהם להתארגן ומדובר בהפיכת עובד לסוג של סחורה כי יש בחוזה התניה שאפשר לעבוד רק 20 חודשים.

ניר נאדר: צריך לדון בזה בצורה רצינית, זה נוגע לכל המגזר הציבורי.

ניר נאדר: אני מקווה שהוועדה תדון בעניין.

ניר נאדר: נושא נוסף הוא אבטלה קשה בקרב נשים ערביות – מדובר ב-79% מכוח העבודה שמובטלות.

ניר נאדר: לנו יש ששה סניפים, לעמותה, אנו נאלצים לעסוק גם בהשמה, כי נשים ערביות שרוצות לעבוד היום בעבודות פשוטות כמו חקלאות לא יכולות לעשות זאת כי יש עדיין ייבוא של עובדים זרים על בסיס של תשלום שכר בין 11 ל-13 ₪ לשעה, שזה הרבה מתחת לשכר המינימום.

ניר נאדר: נשים היו מוכנות לעבוד ב-19.30, שזה שכר מינימום, וגם זה נמנע מהן.

ניר נאדר: ב-6.1 הממשלה החליטה לייבא 3,000 עובדים, למרות שכל הגורמים הכלכליים מתנגדים לזה, כולל סמנכ"ל בנק ישראל.

ניר נאדר: אנו שילבנו מאות נשים בעבודה בכל זאת אצל חקלאים שמוכנים לקלוט, יש עשרות אלפי נשים שמוכנות לעבוד.

ניר נאדר: הצגנו פה תוכנית לפני ועדת העובדים הזרים של הכנסת, לפני שבועיים היו פה שני עובדים, שהציגו תוכנית אתנו, איך אפשר לקלוט עובדים רק בתנאי שהממשלה תסכים לסייע לחקלאים, תסכים לשים את זה על סדר יומה, אך יש פה גורמים אינטרסנטיים שסייעו לייבוא של 3,000 עובדים.

ניר נאדר: הייתי שמח שגם נושא זה יהיה על סדר היום.

ניר נאדר: מדובר בצמצום אבטלה של נשים שנחשבות לכאלה שלא רוצות לעבוד.

ניר נאדר: הן רוצות לעבוד, ואנו דואגים גם לחינוך, לא רק להשמה.

רחל מלנקי: אני מברכת את הוועדה על חלקה בחקיקת חוק הסיעוד.

רחל מלנקי: מט"ב נוסדה ב-58' כדי לתת תמיכה לאנשים שזקוקים לטיפול ולאפשר להם להישאר בביתם.

רחל מלנקי: כיום מטפלת מט"ב ב-25 אלף לקוחות, מתוכם 20 אלף קשישים מתוקף חוק הסיעוד.

רחל מלנקי: מט"ב מעסיקה 14 אלף מטפלות.

רחל מלנקי: ההחלטה לתת את חוק הסיעוד בשירות נעשה מתוך הניסיון שבו בשנות ה-70 מצאו קשישים במצבי חולי והזנחה קשים ואפילו מוות בבתיהם.

רחל מלנקי: כשחוק הסיעוד יצא לדרך ב-88 הוא יצא על סמך ניסיונה של מט"ב, שהיתה יחידה בשטח.

רחל מלנקי: היום חוק הסיעוד ניתן באמצעות עמותות וחברות פרטיות, 140 במספר, יש כ-130 אלף קשישים מטופלים מתוקף חוק הסיעוד וקרוב ל-80 אלף מטפלות שעוסקות בסך כל החברות.

רחל מלנקי: כדי לתת את השירות בצורה מקצועית צריך לתת כלי פיקוח ובקרה מתאימים כי קיים קושי כיום לפקח על איכות הטיפול של כל כך הרבה חברות ועמותות.

רחל מלנקי: כדי לתת לזקן טיפול באיכות נאותה, יש לדאוג למנגנוני פיקוח ובקרה על החברות גם מההיבט של איכות הטיפול לזקן וגם מההיבט של זכויות העובדים.

רחל מלנקי: יש הרבה עובדים שמצד אחד אנו רוצים להעצים אותם ולתת להם כלים מקצועיים וקורסים כדי שיידעו לעשות את העבודה, ומצד שני הם אוכלוסייה חלשה ששכרם אינו גבוה ונקבע, אגב, על ידי הביטוח הלאומי.

רחל מלנקי: אני מבקשת מהוועדה לשים את הסיעוד ואת הטיפול בזקנים על סדר יומה ולתת מנגנונים הכי טובים כדי שהזקנים שלנו יהיו מטופלים היטב.

עדינה מרקס: טפסי הסכמה מדעת לטיפול רפואי לפי חוק זכויות החולה אינן מופיעות בערבית, ברוסית ובאמהרית.

עדינה מרקס: ערבים ורוסים חותמים על טפסי הסכמה מדעת בעברית מבלי לדעת את המינימום.

עדינה מרקס: זה היה בטיפול של ועדת העבודה והרווחה, שאול יהלום דיבר עם ההסתדרות הרפואית, הם אמרו שזה לא ייתכן והדבר נמשך כעשר שנים.

עדינה מרקס: אני מבקשת לקדם עניין זה.

עדינה מרקס: הרי לפי חוק זכויות החולה, חולה – אסור לתת לו טיפול רפואי בלי שנתן הסכמתו מדעת.

עדינה מרקס: צריך להסביר לו הכל.

עדינה מרקס: היה דיון משפטי שאשה במגזר הערבי זכתה בתביעה כי לא ידעה מה הסבירו לה.

עדינה מרקס: יש מיליון דוברי רוסית ומיליון דוברי ערבית.

עדינה מרקס: יש הרבה תיקונים שיש להכניס בחוק זכויות החולה, ההריון של החוק הזה לקח תשע שנים, ונחקק ב-1966; איסור אפליה מטעמי גיל – אנו חוזרים על הנושא הזה, קביעת גיל מינימום להסכמה מדעת.

עדינה מרקס: יש בחוקים אחרים הגדרה של קטין ובחוק זכויות החולה אין הגדרת קטין.

עדינה מרקס: צריך לעשות הגדרה כזו.

עדינה מרקס: אנו זוכרים את הנער שברח מהטיפול הרפואי לחו"ל, וזה נגמר רע מאוד.

עדינה מרקס: הנושא של ויתור על סודיות רפואית – היום אדם חותם על טופס ויתור סודיות רפואית, והוא פרוץ לחלוטין, אין הגבלת זמן, אפשר להשתמש בטופס הזה גם אחרי מותו של אדם.

עדינה מרקס: אין גם הגבלת תוכן.

עדינה מרקס: אדם שחותם בגלל שבר ברגל, אפשר לקחת את כל התיקים הרפואיים, ויש לתקן את זה.

עדינה מרקס: יש נושאים בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, שזה סעיף 23, שאומר שלחולה אין זכות לקבל טיפול רפואי היכן שהוא בוחר אלא היכן שקופת החולים – אני מדברת רק על המערכת הציבורית - חתמה עם אותו מקום על הסכם נותן שירותים.

עדינה מרקס: אם חולה שגר בקריית שמונה רוצה לקבל טיפול בנהרייה, הוא לא יכול.

עדינה מרקס: אנשים נודדים מרחקים עצומים בשל כך.

עדינה מרקס: הדברים חמורים, כי אם שולחים מונשמים מהצפון לבת ים – הדברים חמורים.

עדינה מרקס: מגיעות אלינו המון פניות בנושא זה.

עדינה מרקס: השתתפות עצמית בטיפולים – חלק מהדברים מוגדר בתקנות לגבי חולים כרוניים, חלק לא.

עדינה מרקס: הסיפור עם האמבולנס פרוץ.

עדינה מרקס: יש הגדרה של חוק מגן דוד אדום, מתי משתתפים בטיפול באמבולנס, אבל לגבי יולדות, זה הולך דרך ביטוח לאומי, ואז יש מרחק.

עדינה מרקס: הדברים טעונים תיקון.

עדינה מרקס: אשמח אם הוועדה תתחיל לעסוק בדברים האלה.

משה שרוני: אני מציע לך שתגישי לוועדה את תיקוני החקיקה בנושאים אלה ונשתדל לקדם את זה.

ולריה סייגלשיפר: אני מודה לוועדה וליושב ראש על ההזמנה לישיבה חשובה זו.

ולריה סייגלשיפר: הפורום שלנו הוקם ב-2004 במטרה לקדם מדיניות כלכלית הוגנת לנשים.

ולריה סייגלשיפר: לכל החלטה על מדיניות כלכלית יש השלכות שונות על גברים ונשים, בעיקר מתוקף התפקידים השונים שנשים וגברים ממלאים בחברה ובמשפחה.

ולריה סייגלשיפר: אנו עושות ניתוח מגדרי של מדיניות הממשלה.

ולריה סייגלשיפר: המלצתנו היא שבעת קבלת ההחלטות וקביעת הצעת חוק או תוכנית לפיתוח תעסוקה קחו בחשבון שיקולים מגדריים.

ולריה סייגלשיפר: הדוגמאות רבות, למשל אם מדברים על פיצויים – מי זכאי לקבל פיצויים על הנפגעים מהמלחמה בצפון, אילו מנגנונים מציעים.

ולריה סייגלשיפר: למשל, החוק להגנת עובדים מקנה זכות לפיצויים לעובדים במשרה מלאה.

ולריה סייגלשיפר: שני שלישים מהעובדות במשרות חלקיות הם נשים, לכן המדיניות הזו של הממשלה משאירה מחוץ לתמונה רוב גדול של נשים.

ולריה סייגלשיפר: כל המדיניות של קיצוצים בשירותי רווחה היא פגיעה עמוקה בנשים בעיקר.

ולריה סייגלשיפר: אנו מזמינים את חברי הוועדה להשתמש במחקרים שלנו כדי שנוכל לתכנן את המדיניות לחוקים הוגנים יותר.

ולריה סייגלשיפר: ערן מלמד: ארגון לתת הוא ארגון סיוע וולנטרי שקם לפני עשר שנים במטרה לסייע לאוכלוסיות במצוקה.

ולריה סייגלשיפר: אנו עוסקים במגוון תחומי סיוע, בתחום המזון משמשים ארגון גג לכ-120 ארגונים מקומיים בכל הארץ, לכל המגזרים, יש תחומים נוספים שאנו עוסקים בהם – חינוך, בריאות ופעילות שמטרתה שינוי מדיניות.

ולריה סייגלשיפר: אחד הדברים שמעסיקים אותנו בשנה האחרונה הוא הנושא של הטיפול בעוני בהיבט המקרו.

ולריה סייגלשיפר: הדבר המדאיג ביותר מבחינתנו הוא העובדה שהיום לממשלת ישראל אין תוכנית לאומית רציפה לטיפול בעוני.

ולריה סייגלשיפר: מבחינתנו, זה יעד עיקרי שהיינו רוצים לראותו כמו שמתקיים בחברות עסקיות, כמו שמתקיים גם אצלנו, למשל, בעמותה יש תוכנית עבודה מסודרת ל-2007, ולא מזמן פורסם על כל מיני יעדים ששמו למשרדי ממשלה.

ולריה סייגלשיפר: היינו רוצים לראות תוכנית שחוצה את כל משרדי הממשלה בנושא זה עם יעדים, כדי שהציבור יוכל לראות אם הממשלה משיגה יעדיה בנושא זה.

ולריה סייגלשיפר: אנו מאמינים שמדיניות נכונה יכולה לצמצם את שיעורי העוני בסדר גודל של 30% בקדנציה של ארבע שנים.

ולריה סייגלשיפר: ברור שהשקעת המשאבים צריכה להיות בשני ראשי חץ עיקריים – אחד כהסתכלות להשקעה בתשתיות בטווח הארוך וגם בנושא של טיפול מיידי באנשים שזקוקים לסיוע פיזי מיידי, בין אם זה תרופות, בעיקר לאוכלוסייה מבוגרת, ובין אם זה בנושא של סיוע פיזי במזון, למשל.

ולריה סייגלשיפר: כדי שאפשר יהיה להגיע לפתרון משמעותי לבעיה הזו צריך שיהיה גוף אחד שיאגם את כל המשאבים, וצריך להיות שיתוף פעולה בין המגזר הציבורי למגזר השלישי ולמגזר הפרטי.

ולריה סייגלשיפר: כבר יזמנו לפני שלוש שנים הצעה להקים גוף לאומי למאבק בעוני, זה דבר נוסף שהייתי שמח שהוועדה תקדם.

ולריה סייגלשיפר: שתי הצעות חוק ספציפיות גם בתחום הבריאות וגם בתחום ההקלות במיסים, כדי לעודד תרומות למגזר השלישי – יש לנו כמה הצעות רלוונטיות לנושא הזה, נשמח להביאן לוועדה, נושא הבריאות – כיום יש אוכלוסייה גדולה, וזה נתמך במספר מחקרים, גם של גופים ממשלתיים, שלא מצליחים לממן לעצמם את ההשתתפות העצמית ברכישת תרופות שנמצאות בסל הבריאות, ואנו חושבים שצריך להרחיב פה את מסגרת הפטורים כך שכל מי שמקבל הבטחת הכנסה וקצבה כלשהי, שלא יהיה מצב שאדם כזה לא יכול לרכוש לעצמו את התרופות.

משה שרוני: לכל מקבלי הבטחת הכנסה השתתפות עצמית במקום 230 ש"ח זה 100 ₪, והם קיבלו תוספת – 100 ₪ מביטוח לאומי.

משה שרוני: אני מדבר על 220 אלף מקבלי הבטחת הכנסה.

ירון סוקולוב: ראשית, ברכות לכנסת על יום חגה, בפרט לוועדה.

ירון סוקולוב: דבר ראשון, זה כבר שגרתי, אנו קוראים שיהיה שר רווחה במדינת ישראל, כמו כולם.

משה שרוני: הבעיה היא הכסף לרווחה, זה העניין.

ירון סוקולוב: בארגון שלנו אנו עוסקים יותר בנושאים הכלליים שמייצגים את סך כל המלכ"רים או הארגונים ללא מטרת רווח בישראל.

ירון סוקולוב: מבחינת סדר היום, לעבור לתקצוב רב שנתי של חלק מהנושאים שקשורים לוועדה בתחומי הרווחה והבריאות כדי שגם העמותות יוכלו לעבור משנה לשנה, אם התקציב לא נקבע בזמן, ולתכנן עצמם לאורך זמן.

ירון סוקולוב: העדפת הארגונים ללא קבלת רווח במכרזי המדינה, שלא יקרה מצב שכתוצאה משקל יותר זול זוכה גורם פרטי ומייד עם זכייתו הולך לעבודה מציע את העבודה והוא היה רק מתווך קבלן ולוקח רק את השמנת.

ירון סוקולוב: יש לנו דוגמאות כאלה מהשטח, כשלקחו בחשבון רק את המדדים הכספיים ולא את מדדי האיכות.

ירון סוקולוב: שקיפות; אנו מתבקשים כמגזר שלישי בארגונים להיות שקופים ונמצאים תחת זכוכית המגדלת של הביקורת המטעם המדינה, גם של רשם העמותות וגם של החשב הכללי, אך אין שקיפות מצד אותם גורמים.

ירון סוקולוב: לחשב הכללי יש הכללים שלו, שאינם אחידים ושקופים, כשהוא בא לביקורות עומק לעמותות.

ירון סוקולוב: יכול להיות שבמסגרת אחת רואה חשבון שעושה ביקורת לעמותה אחת, הכללים שונים בביקורת שעושה לעמותה אחרת וחלק מההנחיות הפנימיות שלא נועדו על ידי הציבור היושב פה בכלל פוגעות בעמותות.

ירון סוקולוב: אתן דוגמה ממסמך פנימי שיצא מהחשכ"ל לרואי החשבון שבודקים את העמותות – נקבע על ידו שערך מתנדב במאזן יהיה 19 ₪ בלבד, עם פסיכולוג, רופא, עובד סוציאלי, זה הערך שהוא מעריך אותם, זה דיון בפני עצמו, זאת בושה.

ירון סוקולוב: ברגע שיצאה החלטה ממנו במכתב פנימי ורואי החשבון שבודקים את העמותות על מאזנים קודמים, דורשים מהם לתקן את המאזנים ולא מאפשרים להם על ידי כך להוציא ניהול תקין שתוקע אותם בהתנהלות השוטפת מול הממסד.

ירון סוקולוב: אני מבקש מהוועדה הזו להוריד את המיסוי מהמלכ"רים, מיסים שאינם צודקים.

ירון סוקולוב: מס מעסיקים נשאר רק על המלכ"רים.

ירון סוקולוב: מע"מ, אנו לא מזדכים אך משלמים דרך מס שכר.

ירון סוקולוב: שניקח את שני המיסים האלה בלבד ונחבר בהכנסות המדינה, נגיע ל-8-7 מיליארד לפי הנתונים של משרד האוצר.

ירון סוקולוב: התמיכות של המדינה בכל המלכ"רים הם רק 2 מיליארד, כלומר המגזר השלישי מסבסד את המדינה ולא הפוך.

רן מלמד: ראשית, אני מצטרף לברכות.

רן מלמד: לא שמנו לב שזכויות חברתיות לא מעוגנות היום כחוק יסוד.

רן מלמד: לפני מספר שנים עמותת ידיד עם ארגונים נוספים, הכנו הצעת חוק בנושא זה, היא נידונה בזמנו בוועדת החוקה.

רן מלמד: דווקא הוועדה הזו – ודיבר פה יוסי מלכה על העלאת הנושא החברתי לשיח הציבורי.

רן מלמד: דרך חקיקת חוק זכויות חברתיות שמדבר על זכות לקורת גג והזכות לבריאות והזכות לרווחה ועל כל אותם דברים כחוק יסוד, אם הוועדה תתחיל להעלות נושא זה כאן, השיח יעלה.

רן מלמד: אשמח אם יושב ראש הוועדה או אחד מחברי הכנסת ירימו את הכפפה.

רן מלמד: נשמח לתת את המידע ולקדם את הנושא הזה דווקא בשנה הזאת.

ואסל טאהא: אני מצטרף לברכות לעובדי הוועדה לאורך השנים, הם עבדו בצורה רצינית לקדם הצעות חוק רבות חשובות שמטרתן לעשות צדק עם קבוצות שהופלו לרעה כגון חולי הפוליו, האוטיסטים, וחוקי הבריאות והרווחה השונים.

ואסל טאהא: ההצעות שנדונו פה נדונו בצורה רצינית ומהירה.

ואסל טאהא: גם ההצעה לעגן את הזכויות החברתיות בחוק זה חשוב מאוד, כי הכל קשור במצב החברתי כלכלי של המשפחות השונות.

ואסל טאהא: בקשר לתרגום מסמכים, מחרתיים יש הצעה שלי שהונחה לתרגום מסמכים של הבנקים, ועוד מעט זה התרגום של המסמכים הרפואיים, אני כבר בשלבי סיום של ההצעה כדי להגישה לכנסת.

ואסל טאהא: אני מקווה שנצליח.

ואסל טאהא: היוזמה הזו היא מבורכת, לאפשר לארגונים לומר את דברם, זה רק יזרז את עבודת הוועדה.

דב חנין: אני מצטרף לברכות קודם כל על קיום הדיון, אני חושב שהדו שיח הזה בין הוועדה לארגונים החברתיים הוא חשוב.

דב חנין: אתם נמצאים בוועדה שהיא ידידותית לנושאים החברתיים, זו הוועדה, היושב ראש שלה, הצוות של הוועדה.

דב חנין: אני לא חבר בוועדה אך נהנה להשתתף בדיוניה.

דב חנין: פעמים רבות ועדה זו מביעה עמדות שונות מעמדת הממשלה.

דב חנין: זה חשוב ציבורית אך לא תמיד זה מצליח להוביל לתוצאות שאנו מעוניינים בהן.

דב חנין: למשל, נושא הפרטת מערכת הרווחה, הוועדה הזו קיימה כמה דיונים, והמסר שיצא הוא ברור – מסר של התנגדות לכל המהלך שהממשלה מובילה היום בנושא מערכת הרווחה, ובכל זאת המערכת הזו ממשיכה.

דב חנין: עלינו להכיר את הכלים שיש לנו למאבק שלנו.

דב חנין: דיונים בוועדה הם חשובים מאוד, הצעות לסדר הן חשובות.

דב חנין: בסופו של דבר אנו מחוקקים פה, ולכן אני מנצל את ההזדמנות הזו כדי לומר לכם מה שאמרתי לפני כתשעה חודשים לארגונים הסביבתיים.

דב חנין: אמרתי להם: לקבל הצהרות חגיגיות בכנסת על נושאים סביבתיים יהיה קל.

דב חנין: קשה יותר יהיה לייצר חקיקה שתכריח את המערכת לעשות דברים מסוימים או תמנע ממנה לעשות דברים אחרים.

דב חנין: הכדור הזה נמצא אצלכם במובן שאתם מכירים טוב יותר את המצב בשטח.

דב חנין: כשאני מבקש מכם רעיונות לתיקונים, אתם לא צריכים להגיש הצעת חוק אלא להגיש מתאר, אנו צריכים לקבל מכם את ההצעות כי זה חשוב לנו כדי לחוקק.

דב חנין: אנו נתקלים בנושאים של רווחה בישראל עדיין במערכת אטומה לחלוטין, בין אם כי היא מחזיקה בדת אחרת, של השקפת עולם אכזרית בנושאים החברתיים.

דב חנין: המערכת הממשלתית לפחות במשרד האוצר מאמינה בדת הזו.

דב חנין: אני מבקש מכם לא לראות ישיבה זו כאירוע חד פעמי.

דב חנין: אם לא תמשיכו לגלגל את הכדורים האלה קדימה ולא תייצרו יוזמות שיאפשרו לנו להמשיך ולעשות חקיקה, כולנו נישאר ברמה של דיבורים יפים.

דב חנין: יש בכנסת שורה של יוזמות חברתיות יפות.

דב חנין: אני מקדם עשרות רבות של הצעות חברתיות, חלקן לא גמורות אלא מוגמרות ברמה של קריאה טרומית, ואם תרצו להעיר, אשמח להעביר לעיונכם.

שושנה רביד: ראשית, ברכות.

שושנה רביד: בידי דף מידע שאשמח להעביר אליך בנושא הזכות לבריאות השן.

שושנה רביד: חוק ביטוח בריאות ממלכתי נחקק מתוך כוונה להבטיח את בריאותם של תושבי מדינת ישראל, על אף שהחוק מושתת על עקרונות צדק, שוויון, הוא אינו מבטיח זכויות לבריאות השן כך שטיפולי השיניים הופכים להיות נחלתם של בעלי הממון בלבד.

שושנה רביד: יש במדינת ישראל למעלה מ-2.5 מיליון תושבים החיים מתחת לגבולות קו העוני, אין להם סיכוי לממן את טיפולי השיניים ולו ההכרחיים ביותר.

שושנה רביד: מזה שלוש פעמים ניסה חבר הכנסת רן כהן להעלות את הנושא ולא היתה תגובה.

שושנה רביד: אשמח לסיוע שלכם.

שושנה רביד: ההתארגנות של חץ מטעם עמותת סנגור קהילתי פועלת ותפעל להחלת זכות זו על תושבי המדינה.

יפעת מצגר: אני מצטרפת לברכות.

יפעת מצגר: אני שמחה על הדיון הזה.

יפעת מצגר: שדולת הנשים בישראל מקדמת זכויות נשים בכלל ובעבודה בפרט.

יפעת מצגר: אנו גם עושים קו פתוח של נשים ששואלות לגבי הזכויות שלהם בגלל היותן אמהות ובכלל נושאי אפליית נשים בעבודה.

יפעת מצגר: אנו מקבלות את המידע שמגיע אלינו הרבה מהקו, כי זה השטח.

יפעת מצגר: אעלה את הנושאים המשמעותיים; הנושא הראשון הוא העסקת נשים באמצעות כוח אדם.

יפעת מצגר: נשים מהוות את הרוב שמועסקים בסוג העסקה כזה – מינימום זכויות, מינימום שכר.

יפעת מצגר: זה נושא שיש לקדם חקיקה שתגן על עובדי חברת כוח אדם בכלל ונשים בפרט.

יפעת מצגר: פיטורים בהריון; בשנת 2006 מהסטטיסטיקה שעשינו יש עלייה של יותר מ-200% בפיטורי נשים בהריון.

יפעת מצגר: אנו רואים את המספרים מהשיחות שמתקבלות אצלנו.

יפעת מצגר: הוועדה צריכה לעסוק באכיפת חוקי עבודה.

יפעת מצגר: יש חוקים שאני עובדת אתם – חוק עבודת נשים, חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, חוקים שהם יפים אך הבעיה היא לאכוף אותם חוקים.

יפעת מצגר: יש גם עלייה בהטרדות מיניות, אפליה בכלל על רקע הורות, נשים בטיפולי פוריות, בהריון, אחר כך אחרי שהן רוצות לחזור לשוק העבודה, לפעמים זה בלתי אפשרי.

יפעת מצגר: נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה היתה אמורה לקום עד סוף דצמבר 2006.

יפעת מצגר: זה לא קרה.

יפעת מצגר: אנו מנסות לקדם את זה.

יפעת מצגר: נושא כאוב נוסף הוא אפליה בשכר.

יפעת מצגר: אין כמעט שיחות לזה, והתופעה רחבה, גם כי לא משווים ולכן לא יודעים כמה הקולגות מרוויח, גם כי המעבידים נותנים הטבות שמתוגמלות בנטו אך אינן פר שעת עבודה כמו רכב ופלאפון, נסיעות לחו"ל, גמולי השתלמויות.

יפעת מצגר: נשים גם פוחדות לעורר את העניין כי פוחדים לאבד את מקום העבודה.

יפעת מצגר: בנוסף, אין כמעט פסיקה מרתיעה על זה.

יפעת מצגר: יש מספר מצומצם של פסקי דין וההרתעה אינה משמעותית.

יפעת מצגר: לגבי נשים ואבטלה ונשים ועוני – אין לי נתונים על זה, אין בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אין בביטוח לאומי.

יפעת מצגר: אין התמקדות בנשים באופן ספציפי, אז אני הולכת למקומות אחרים, למשל משפחות חד הוריות.

יפעת מצגר: 90% מהמשפחות האלה, בראשן נשים, ו-30% מהמשפחות החד הוריות הן מתחת לקו העוני.

יפעת מצגר: 65% מכלל מקבלות הבטחת ההכנסה הן נשים.

יפעת מצגר: כל הקיצוץ בקצבאות פוגע ישירות בכיס של אותן נשים.

יפעת מצגר: לגבי מקומות עבודה ידידותיים למשפחה ובפרט לנשים ולאמהות; ידוע שמי שנשאר אחרון בעבודה אחרי שהבוס הגדול הולך זה העובד המצטיין.

יפעת מצגר: בפועל שעות עבודה רבות זה לא ערובה לתפוקה בשטח, וכך נמדד שוק העבודה, לצערי.

יפעת מצגר: צריך לשים את הדגש על מה שהעובד באמת עושה ולא על החתמה של השעון.

יפעת מצגר: לאמהות הנושא הזה קריטי יותר, ונשים שעובדות באינטנסיביות, לא בודקים את זה, אלא רק רואים כמה היא היתה במשרד.

יפעת מצגר: שעות עבודה מפוצלות – יותר גמישות.

יפעת מצגר: אני יודעת על אוניברסיטה שדואגת לחדרי הנקה, חדרי צעצועים, כל הראייה צריכה להיות מגדרית, כי יותר ממחצית האוכלוסייה היא נשים במדינת ישראל.

עמיה גלילי: אני רוצה להעלות את נושא תוכנית ויסקונסין ולהצטרף לברכות על קיום הישיבה הזו.

עמיה גלילי: הוועדה הזו יכולה להוביל שני מהלכים בעקבות השינויים בתוכנית; אחד, לערוך שימוע למשתתפי התוכנית, לשמוע על מה לדעתם צריכה להיות תוכנית חלופית.

עמיה גלילי: אנו עכשיו שומעים שהממשלה רוצה להוביל תוכנית אחרת בעקבות הכישלון של התוכנית הנוכחית, וגם לשאול מה תהיה התוכנית הבאה – מתי היא תתחיל להיות מיושמת, האם עד אז ההפרות של הזכויות, ההשפלות, האיומים, השלילה של הקצבאות יימשכו או הם ייפסקו תוך כמה חודשים ומה יקרה הלאה.

עמיה גלילי: הוועדה הזו יכולה לקחת על עצמה הרבה בהתוויית קווי מדיניות חדשים לתוכנית החדשה.

משה שרוני: על הנושא הזה תהיה ישיבה כאן עוד חודש עם שר התמ"ת, ונראה לאן הדרכים מובילות.

נועה ברודסקי: אני מצטרפת לברכות על קיום הישיבה הזו.

נועה ברודסקי: היעדר טיפול נפשי שניתן במיוחד לילדים נפגעי עברות מין בפרט ולילדים בכלל; אין טיפול שניתן להם.

נועה ברודסקי: מדובר בילדים שנפגעו מעברות מין או מעברות אלימות חמורה, הם זקוקים לטיפול כדי לחזור לשגרת חייהם.

נועה ברודסקי: אין טיפול שניתן להם בשטח.

נועה ברודסקי: מה שקיים לא מספיק, בבריאות הנפש יש תור המתנה של חודשים, ואין מי שיטפל בילדים האלה.

נועה ברודסקי: כשילד שובר רגל, למשל, טיפול ניתן לו באופן מיידי, וכשהנפש שלו נשברת, אף אחד לא נותן לו את הסיוע שהוא זקוק לו.

נועה ברודסקי: הילדים האלה זקוקים לטיפול כדי להמשיך לחיות את חייהם, גם כדי שלא יהפכו בעתיד לפוגעים בעצמם.

נועה ברודסקי: הטיפול הזה הוא הכרחי.

נועה ברודסקי: העניין של היעדר מקומות טיפול לנוער עבריין; המעונות הקיימים היום, יש בהם תור המתנה גדול, אין מספיק מקומות של אבחון וטיפול, ואותם נערים או נשלחים למאסר, וזה לא מה שהשופט מלכתחילה רצה לתת להם, או משוחררים ולא נשלחים לאותם מעונות ואז גם הם וגם החברה משלמים את המחיר.

משה שרוני: ישיבת הוועדה היתה אמנם חגיגית אך היא מזכירה כמעט את כל ישיבות הוועדה.

משה שרוני: זו הזדמנות להודות לכם על תרומת

משה שרוני: כם לעבודת הוועדה.

משה שרוני: אני מאחל לכולנו שנמשיך ותעסיקו אותנו ותציעו הצעות טובות, הדלתות פה פתוחות לכם, כך שכל מי שיש לו הצעה או הצעת חוק יכול לתרום.

משה שרוני: תודה רבה, הישיבה נעולה.