ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 109, 2007-02-06 10:30

יורם מרציאנו: שלום לכולם, אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יורם מרציאנו: לאור הצעתו של חבר הכנסת חנא סוויד, להעלות לסדר יומה של הכנסת את ההשלכות התיכנוניות של עיסקות חילופי השטחים בין מינהל מקרקעי ישראל, לבין עיריית תל-אביב -יפו.

יורם מרציאנו: אדוני המציע, אבקש ממך להציג את העניין.

יורם מרציאנו: לאחר מכן נקיים דיון מסודר.

יורם מרציאנו: אני מקווה שעד שנתחיל את הדיון, יצטרף גם יעקב אפרתי, שהוא בעצם כמו שאמרנו, האיש שצריך לתת לנו תשובות לגבי נושא חילופי השטחים, והוא האיש המרכזי בישיבה הזאת.

חנא סוייד: בוקר טוב לכולם, אני מודה ליושב ראש, ולוועדת הפנים על קיום הדיון הזה.

חנא סוייד: זה באמת נושא שלפני מספר שנים אחורה טיפלתי בו במסגרת מאבק שהתנהל בעיקר במועצה הארצית לתכנון ולבנייה, על השינויים המוצעים בנמל יפו.

יורם מרציאנו: הכוונה לבנות שם על קו החוף?

חנא סוייד: כן, זה מה שאני יודע.

יורם מרציאנו: לא בתחום המאה מטר?

חנא סוייד: זה אחד הנושאים שאני רוצה לדעת.

חנא סוייד: האם הנגישות לחוף תישאר חופשית ופתוחה לציבור בכלל?

חנא סוייד: המאבק מצד אחד זה כוחות הנדל"ן לקדם תיירות, לבנות דירות מגורים, דירות פאר על החוף.

חנא סוייד: מצד שני, הזכות של הציבור הרחב, ובפרט הדייגים, וגם התושבים של יפו, שהם לא מצטיינים במצב חברתי וכלכלי כל כך גבוה, שבעצם כוחות הנדל"ן לא יקבעו שם בצורה כזאת שתמנע מכלל הציבור, ובעיקר מהציבור של הדייגים, ושל אזרחי יפו, להנות מגישה חופשית לחוף, וגם לחיות.

חנא סוייד: הרי זה גם מקור פרנסה של הדייגים, דרך אגב, הם גם יהודים וגם ערבים באזור הזה.

יורם מרציאנו: יש למקום ערך ערכי, של מקום שהוא בעצם מסמל עבור תושבי יפו משהו היסטורי.

חנא סוייד: ודאי, זה השורשים.

נאדיה חילו: כשאני גדלתי מול הים, הנמל הזה פעל.

יורם מרציאנו: מר אפרתי, אנחנו מודים לך שהגעת.

חנא סוייד: לאחרונה, קראתי בעיתונות על סיכום העיסקה בין עיריית תל אביב, לבין מינהל מקרקעי ישראל.

יורם מרציאנו: סליחה, אתם תמשיכו.

יורם מרציאנו: חברת הכנסת נדיה חילו תמלא את מקומי, משום שאני חייב להצביע.

נאדיה חילו: בבקשה, אפשר להמשיך.

חנא סוייד: הבנתי מהפרסום הזה, שבעצם נסללה הדרך להתחיל לבצע את הפרוייקט הזה.

חנא סוייד: על רקע המאבק הקודם שסיפרתי עליו, בין נציגות של התושבים, של האזרחים בעיקר ביפו, מול התכנית הזאת במועצה הארצית לתכנון ובנייה.

חנא סוייד: חשבתי שמן הראוי לקיים את הדיון הזה, ולדעת מה קורה בעצם.

חנא סוייד: בפרט, הנושאים של נגישות הציבור לאזור ולחוף.

חנא סוייד: מה יעלה בעתיד נמל הדייגים, האם הדייגים יוכלו להמשיך את העיסוק שלהם בדייג.

חנא סוייד: יכול להיות שזה יהפוך למקום יפה מאוד, מצוין ופסטורלי, אבל דייגים לא יוכלו לעבוד שם.

חנא סוייד: אז אנחנו רוצים לקבל פרטים גם על העניין הזה.

חנא סוייד: מלבד כך שבעצם כל המראה השתנה שם.

חנא סוייד: איך השתנה, האם השתנה אך ורק לטובת העניין של קידום בעלי העניין מהצד הנדלנ"י, או שיחד עם זאת, תהיה גם תועלת לציבור הדייגים, לציבור המקומי.

חנא סוייד: רציתי לדעת באיזה מידה התחשבו בכך, שכתוצאה מהפרוייקט הנדלנ"י הגדול הזה, איזה תועלת תצמח לתושבים, לשכונה ליד.

חנא סוייד: האם יש השקעה לשפר את התשתיות, לשפר את המבנה, את המרקם העירוני שם.

חנא סוייד: האם מדובר בפעולת שיקום אזורית, או שרק נקודתית על מנת להפיק מקסימום רווחים.

חנא סוייד: אני מאוד מבקש לקבל את התשובות על הדברים האלה.

נאדיה חילו: אני מודה לך.

נאדיה חילו: לפני שאעביר את רשות הדיבור למר אפרתי, תשתדל גם על השאלות שהוצגו.

נאדיה חילו: אני כתושבת יפו גם רוצה להוסיף כמה דברים, כדי שההתייחסות תהיה שלמה, ואחר גם נרצה לשמוע את גלעד, מנכ"ל המישלמה.

נאדיה חילו: המקום הזה מוכר לי היטב, בילדותי גדלתי מול הנמל הזה.

נאדיה חילו: אני יודעת שהמקום הוזנח הרבה מאוד זמן.

נאדיה חילו: כתושבי יפו, זה מקום שחשוב לנו לשקם אותו, ולסדר אותו.

נאדיה חילו: השאלת שנשאלת פה היא לגבי האיזונים.

נאדיה חילו: באיזון הזה של שיקום הנמל, אם התושבים המקומיים, אלה שבעצם נמצאים שם בגלל כלכלתם, שעובדים שם, וכתושבי יפו בכלל, האם יהיה להם גם משקל בחלק הזה, גם אם הוא עסקי?

נאדיה חילו: כלומר, גם אם אתם מתכננים לעשות שם עסקים, האם המכרזים יהיו פתוחים.

נאדיה חילו: האם יהיה חלק בהעדפה מקומית.

נאדיה חילו: איך יישמר האיזון, שכוחות עסקיים מאוד גדולים לא ישתלטו שם, ואז התושבים יידחקו.

נאדיה חילו: כל השאלות האלה מטרידות אותנו.

נאדיה חילו: כולנו רוצים שהמקום הזה ישוקם, ובהחלט יהיה מקום ראוי, שכולם יוכלו להנות ממנו.

נאדיה חילו: בחלק של ההנאה, איזה משקל ואיזה ערך יש גם לתושבים המקומיים.

יעקב אפרתי: כל פני הפיתוח היום, הוא פני פיתוח שהוכרז שהוא יהיה ציבורי.

יעקב אפרתי: מי שמכיר ומי שליווה את התהליכים האלה, היה ויכוח מאוד משמעותי בין המינהל לבין העירייה.

יעקב אפרתי: והוכרע על ידי שר התמ"ת שהיום הוא ראש הממשלה, אהוד אולמרט, שזה יקבל פאן ציבורי.

יעקב אפרתי: לאחר שהוא מינה ועדה ברשות גוף פרטי שבחנה את העניין.

יעקב אפרתי: היתה גישת המינהל שרצתה לקחת את כל השטח הזה ולשווק אותו לגורם שינהל אותו חיצוני כללי.

יעקב אפרתי: והיתה גישת העירייה שתמכה שהבעלות לעולם תהיה בעלות ציבורית, כי זה מקום מאוד מיוחד, זה מקום מאוד חשוב בעל ערך היסטורי.

יעקב אפרתי: ולכן ראוי שהבעלות או הולכה של זה לאורך זמן תהיה ציבורית.

יעקב אפרתי: בסופו של תהליך, הוכרע שהעירייה תיקח את זה.

יעקב אפרתי: כלומר, שימשיך ויהיה ציבורי.

יעקב אפרתי: מה עשה המינהל למעשה, עד שהבשיל אותו למצב הזה.

יעקב אפרתי: צריך לזכור, הנמל היה תפוס על ידי כל מיני עסקים ברמה מאוד ירודה, בתת רמה.

יעקב אפרתי: למעשה, המינהל במשך כמעט עשור הריץ שני תהליכים.

יעקב אפרתי: מצד אחד תהליכים של פינויים, בתמורה לדמי פינוי.

יעקב אפרתי: מצד שני, עם תב"ע, יחד עם העירייה, בשיתוף כל התושבים.

יעקב אפרתי: מי שמכיר את תהליך התכנון שם, העירייה ארגנה שולחן עגול, הביאה את כל התושבים יחד עם העירייה, יחד עם המינהל.

יעקב אפרתי: הרצנו תכנית מאוד מאוזנת, שאושרה בסוף התהליך.

יעקב אפרתי: ולכן היום אנחנו מתקדמים לשלב של הביצוע.

יעקב אפרתי: לא אנחנו, עיריית תל אביב.

יעקב אפרתי: בפועל כיום, יש לנו תב"ע מאושרת, השימושים מוגדרים, השימוש של הדיג הוא חלק בלתי נפרד מתהליך התב"ע.

יוסי ביילין: מה השימושים האחרים, זה לא דירות אלא מסחר בלבד.

יוסי ביילין: נדיה חילו זה כמו נמל תל אביב בדיוק.

יוסי ביילין: יש מסעדות, יש דיג.

חנא סוייד: דירות מגורים יש.

יעקב אפרתי: לא בשטח הנמל, לא בחילופי המקרקעין.

יעקב אפרתי: אנחנו מדברים על חילופי המקרקעין שכוללים את מחסן מס' 1, ומחסן מס' 2 בלבד.

יעקב אפרתי: המחסנים השוכנים על החוף עם אופציה למחסן מס' 3.

יעקב אפרתי: זה מה שכלול בעסקה בין המינהל לבין העירייה.

יעקב אפרתי: לגבי המחסנים האלה, השימושים האלה הם שימושים של מסחר, פנאי, תרבות, שילוב של שימושים.

יעקב אפרתי: אני חושב שיהיה שם יותר יפה מנמל תל-אביב.

יעקב אפרתי: אני חוזר ומזכיר, התב"ע הגן על הדייגים.

יעקב אפרתי: המעגנה תמשיך לשמש גם את הדייגים, גם היום היא לא משמשת רק את הדייגים.

יעקב אפרתי: היא תמשיך ותשמש את הדייגים.

יעקב אפרתי: אני חושב שהדייגים הם חלק בלתי נפרד מהנוף שרוצים לייצר.

יעקב אפרתי: ההיפך, חלק בלתי נפרד מהתהליך, יהיה שיסדירו קצת יותר את נושא הדייגים, וישביחו אותו.

יעקב אפרתי: כמו שקיים בכל מקום, שוק של דייגים שסביב זה כמו בכל העולם מנצלים את זה גם לתיירות, ולא רק לדיג כענף.

יעקב אפרתי: זה משביח את ההכנסה של האנשים שעוסקים בעניין, יש להם הגנה חד-משמעית.

יעקב אפרתי: אפילו אם מישהו יעלה בדעתו שהדיג יפסיק שם, אי אפשר.

יעקב אפרתי: יש להם שטח משוריין, 500 מטר במחסן מספר 3, כרגע הם יושבים במחסן מס' 2, ועוד איזשהם מחסנים.

יעקב אפרתי: הם צריכים לתמוך בסופו של תהליך, בהסכמה יחד איתם.

יעקב אפרתי: חזקה על העירייה, שהיא בכל זאת העירייה של האזרחים שלה, והדייגים הם חלק בלתי נפרד מהאזרחים שלה, שתעשה את זה יחד איתם, בהסכמות, בהבנות, כפי שמעוגנות בתב"ע.

יעקב אפרתי: כפי שאמרתי, התכנון נעשה עם התושבים, חלק בלתי נפרד מהתושבים הם הדייגים.

יעקב אפרתי: הם קיבלו הגנה בתב"ע, ואני בטוח שהניהול של העירייה, אפילו יהיה הרבה יותר קרוב אל האזרחים מאשר הניהול של המינהל, שיושב בירושלים, והיכולת שלו והגישה שלו אל האזרחים היא יחסית יותר רחוקה.

יעקב אפרתי: מעבר לזה, אני יודע שעיריית תל אביב עושה עוד הרבה דברים.

יעקב אפרתי: בדרום יפו --

נאדיה חילו: באמצעות המישלמה ביפו.

יעקב אפרתי: עיריית תל אביב קיבלה הרשאה שם מהמינהל ללא תמורה, והיא הופכת אותו לפארק.

יעקב אפרתי: היא משקיעה שם סכומים אדירים.

יעקב אפרתי: גם בנמל, אני חושב שהם תיקצבו סדר גודל של 90 מיליון שקלים.

יעקב אפרתי: גם בדרום יפו, פינו שם כמויות אשפה במספרים אסטרונומיים.

יעקב אפרתי: ולכן אני חושב, שלוועדה לא צריך להיות כל חשש, בוודאי לא מהפן לא של שיתוף תושבים, לא על שמירה על הדייגים.

יעקב אפרתי: בוודאי שטובת הציבור, וטובת הציבור בכלל במדינה, בתל אביב, ביפו בפרט, היא בראש מעייניהם של עיריית תל אביב.

יעקב אפרתי: בסופו של תהליך, למרות שאני הייתי בעמדה הראשונית שלי נגד ההעברה לעירייה, ההחלטה היא נכונה והיא סבירה, ותוכיח בסופו של דבר את עצמה.

יורם מרציאנו: תודה רבה.

יורם מרציאנו: חברת הכנסת חנה מרום-שליו, בבקשה.

חנה מרום-שליו: שמעתי את דבריו של חבר הכנסת סוויד.

חנה מרום-שליו: אני חושבת שהוא התחיל ולא גמר.

חנה מרום-שליו: אנחנו מכירים את יעקב היטב, ואנחנו מכירים את יעקב עוד משנות הארבעים ושמונה, ואפילו לפני.

חנה מרום-שליו: אנחנו יודעים בדיוק איזה תושבים נמצאים שם, ואיזה אוכלוסייה נמצאת שם.

חנה מרום-שליו: קחו בחשבון כמה בתי תמחוי יש לכם ביפו, אנשים מסכנים, אנשים זקנים, ואלו התושבים של העלייה הראשונה לארץ, של שנות הארבעים ושמונה.

חנה מרום-שליו: אנחנו לא מדברים על אנשים רגילים.

חנה מרום-שליו: אם עיריית תל אביב הולכת לפקח היום לשנות, השאלה מה יהנו אותם התושבים.

חנה מרום-שליו: אנחנו רוצים משהו עבורם גם כן.

יורם מרציאנו: נמצא פה נציג עיריית תל-אביב.

יורם מרציאנו: מייד הוא יאיר את עינינו.

חנה מרום-שליו: השאלה היא במה אפשר לאוכלוסייה הזאת לעזור.

חנה מרום-שליו: הם לא עובדים.

חנה מרום-שליו: לפעמים אני מגיעה ליפו.

חנה מרום-שליו: גם כשאנחנו מדברים על מכרזים, אז יהיו מכרזים, גם אלו שיש להם את החנויות הקטנות ביפו, יוכלו להיכנס למכרזים האלה?

חנה מרום-שליו: על מה אנחנו מדברים פה.

חנה מרום-שליו: מישהו יהיה מסוגל להיכנס למכרז הכי קטן של עיריית תל-אביב.

חנה מרום-שליו: מה יהיה על החנות הקטנה שלו?

חנה מרום-שליו: אם הוא התפרנס בכמה אגורות, במה הוא ימשיך להתפרנס?

חנה מרום-שליו: היה צריך להיות פה משהו ממשלתי גדול מאוד, כדי לשנות את כל המגזר שם.

חנה מרום-שליו: ומאוד רצוי לשנות.

חנה מרום-שליו: יחד עם זאת, תתחשבו בתושבים שנמצאים שם.

חנה מרום-שליו: הם פשוט אנשים קשיי יום.

חנה מרום-שליו: קחו את הסטטיסטיקה ותראו כמה בתי תמחוי יש ביפו, אז תדעו הכל.

חנא סוייד: מלים כדורבנות.

יורם מרציאנו: אתה כמציע, ניתן לך את זכות הסיכום.

חנא סוייד: על פי הדברים שאמר מר אפרתי, מעבר לזכויות של הדייגים להמשיך לדוג, מה עוד הם יקבלו.

חנא סוייד: ברור מההצגה שהיתה כאן, לפי מה שאני מתרשם, אזרחים מיפו לא יוכלו, מקסימום אולי יוכלו לעבור בשטח, אבל לרכוש חנות או משהו, אני חושב שזה בשבילם יישאר חלום.

חנא סוייד: אני רוצה לשאול גם לגבי המורכבות של הגדרת מגורים ותיירות באזור כזה, כאשר צריכים לזכור את העניין שהיה במרינה הרצליה.

חנא סוייד: כל המורכבות הזאת, מה זה מגורים, ומה זה תיירות, ומה זה דירות נופש.

חנא סוייד: הרי אפשר על הנושא הזה לעשות הרבה דברים.

חנא סוייד: כאשר אומרים תיירות, זה מגורים פר-אקסלנס.

יורם מרציאנו: חברת הכנסת שרה מרום-שליו, אמרה דברי טעם.

יורם מרציאנו: שמעתי את סוף דבריו של מר אפרתי, שאמר שבסופו של דבר זה אולי יהיה נמל עוד יותר טוב מנמל תל אביב.

יורם מרציאנו: אנחנו יודעים איזה עצום יש היום בנמל תל אביב, וטוב שכך.

יורם מרציאנו: והלוואי ונפתח עוד כמה מקומות כאלה.

יורם מרציאנו: אבל, יחד עם זאת, לאור הדברים שהיא אמרה, ולאור העובדה שאנחנו יודעים שביפו נמצאים בעלי עסקים, שבנו שם את ביתם במשך עשרות שנים, והיו שם במשך עשרות שנים.

יורם מרציאנו: האם בסופו של דבר, נבוא ונקים היום כזאת מערכת גדולה, שתהיה בעצם מוקד מסחרי גדול.

יורם מרציאנו: האם יהיו שם רק האנשים שיוכלו לרכוש בכסף גדול.

יורם מרציאנו: אנחנו מכירים היום את מחירי הנדל"ן ביפו, ובעיקר באזור הנמל, לאותם תושבים שרוצים להרוס את פרנסתם.

יורם מרציאנו: אנחנו לא ניתן את זכות השבה בין אותם אנשים, ההתמודדות שלהם בין אותם שבנו את ביתם, היו ביפו כל השנים, והגיעו לשם עוד לפני קום המדינה.

יורם מרציאנו: איך אנחנו נעמוד מול אותם אנשים האלה שיאבדו את פרנסתם.

יורם מרציאנו: אנחנו נקום בוקר אחד ונמצא שם שורה של עסקים שקורסים.

יורם מרציאנו: לכן הייתי רוצה שבדברי ההתייחסות שלך, גם לתת תשובה לעניין הזה איך אתם רואים.

יורם מרציאנו: האם בתוך מסגרת התכנית הזאת שאתם מכינים, אתם משתפים את התושבים, יש נציגות של התושבים.

יורם מרציאנו: תושבים ששותפה איתכם לתוך כל מהלך התכנון.

יורם מרציאנו: בסופו של דבר, אני חושב שהתושבים ביפו חייבים וצריכים להיות שותפים איתכם בכל מהלכי התכנון שם, וגם לנסות ולראות איך אתם משפים אותם על כך שהם עשויים לאבד את פרנסתם.

יורם מרציאנו: וזה מה שיקרה בסופו של דבר.

ואסל טאהא: האם פרסמתם לעיון לתושבים המקומיים, שיראו האם זה מועיל, לא מועיל, לשתף אותם.

ואסל טאהא: אני מחדד, ומדגיש את השאלה של היו"ר יורם מרציאנו.

נאדיה חילו: אנחנו יודעים שהמכרזים שם לגבי הנדל"ן, הם מכרזים פתוחים של כל המרבה במחיר.

נאדיה חילו: אני יודע שהרבה פעמים החלק נסגר עד 500% ויותר, ואז זה מונע מהרבה מאוד אנשים מקומיים לרכוש את המקומות.

נאדיה חילו: פעם זה כן היה חשיבה, עוד בזמנו שהייתי שותפה לועדת ההיגוי, לפני שהגעת למישלמה.

נאדיה חילו: היתה חשיבה לעשות מכרזים סגורים, חלק לא הכל.

נאדיה חילו: שהם יהיו מיועדים לתושבי יפו המקומיים, ערבים ויהודים, כדי לתת ביטחון מסויים באחוז מסויים, שבחלק הזה לא יתחרו אותם.

נאדיה חילו: ואנחנו יודעים, אתה גם יודע מי היום מתחרה עם תושבי יפו, גם בנדל"ן, אני גם יודעת, המשפחות שרוכשים שם.

נאדיה חילו: אני גם יודעת, אם דירה יורדת בשלוש מאות, חלקה מגיעה למיליון וחצי, ואין שום סיכוי לתושבים המקומיים לקחת את החלק שלהם בעניין.

נאדיה חילו: האם יש אפשרות לעשות באחוזים, חלקית אפילו, מכרזים סגורים שיהיו מיועדים מראש, לא כל המרבה במחיר, אלא לתושבי יפו.

יורם מרציאנו: תודה.

גלעד פלד: תודה שהזמנתם אותנו.

גלעד פלד: נשאלו פה לא מעט שאלות, שאלות שמאוד מעסיקות אותנו.

גלעד פלד: אתחיל במספר מלים על המישלמה, ועיריית תל אביב, בכלל מה היא עושה ביפו.

גלעד פלד: גם לגבי הדברים האלו נשאלו שאלות.

גלעד פלד: לפני כמעט שמונה שנים, כשראש העיר נבחר בראשונה, אחד הדגלים העיקריים שלו, הוא הנושא של פיתוח יפו.

גלעד פלד: הוא אמר, כשיפו תראה כמו רמת אביב, כל העיר תיראה טוב.

גלעד פלד: כדי לממש את החזון הזה, הוא הקים גוף שנקרא מישלמה ביפו.

גלעד פלד: זאת רשות עירונית לפיתוח יפו.

יוסי ביילין: השם הומצא על ידי המנהל הראשון ששמו ישראל פלד.

נאדיה חילו: היתה מינהלה, אחר כך מישלמה.

יורם מרציאנו: בוא נתחיל לעשות.

גלעד פלד: העירייה באמצעות המישלמה, בשבע השנים האחרונות השקיעה למעלה מ-600 מיליון שקלים פיתוח נטו של כל התשתיות הציבוריות ביפו.

גלעד פלד: מתחיל מצנרות שהיו במצב רקבון, ניקוז, ביוב, חשמל, בזק, מים, רחובות.

גלעד פלד: כל גני הילדים שופצו, כל בתי הספר שופצו.

גלעד פלד: לפני שלוש שנים בנינו בית ספר יסודי חדש, אנחנו עכשיו בהליכים מתקדמים של בניית בית ספר תיכון ערבי חדש, ברחוב יפת הבעל-שם-טוב.

גלעד פלד: נתתי פתיח כדי להבין בכלל איפה אנחנו חיים ביפו, מה קורה ביפו היום.

גלעד פלד: הפעולות האלה של העירייה הן פעולות מאוד נרחבות.

גלעד פלד: הן בחוסר פרופורציה לכל דבר שנעשה ביפו, וגם בחוסר פרופורציה מבחינת השקעה למה שקורה בשער העיר.

גלעד פלד: יפו זוכה להעדפה מתקנת בצורה בלתי פרופורציונלית.

גלעד פלד: הדברים ניכרים בשטח.

גלעד פלד: כל מי שמכיר את יפו, ומסייר בה מדי פעם, רואה את הדברים.

גלעד פלד: הזכרת החלפת הקרקעות.

גלעד פלד: רק כדי לשים את העובדות, החלפת הקרקעות בתוך העיסקה של החלפת הקרקעות אין שום נדל"ן מבחינת העירייה שעומד למכירה.

גלעד פלד: בתוך מה שהעירייה קיבלה, אין ולו דירת מגורים אחת.

יוסי ביילין: אתה יכול להסביר מה המוטיבציה?

יעקב אפרתי: זה לא מוטיבציה, זה אמצעי.

גלעד פלד: למה העירייה נכנסה לנמל?

יעקב אפרתי: בעיקרון, מינהל מקרקעי ישראל יכול לתת פטור ממכרז, ברשות מקומית רק על ייעודי קרקע שהם ציבוריים.

יעקב אפרתי: היות וייעודי הקרקע בשני המחסנים האלה, מחסן מס' 3, הוא לא ייעוד ציבורי, אין סעיף פטור ממכרז.

יעקב אפרתי: היכולת שלנו בכל זאת לייצר איזושהי העברה של השטח לעירייה, הוא באמצעות מנגנון חילופי הקרקעות.

יעקב אפרתי: חילופי המנגנון מייצר מנגנון פטור.

חנא סוייד: מה הייעוד של מחסן 3?

יעקב אפרתי: לכן קיבלו אופציה להחליף אותו.

גלעד פלד: החששות מוצדקים, אבל אתם תראו גם שהמענה הוא מענה.

גלעד פלד: לגבי העיסקה, קודם כל אנחנו לא עוסקים בנדל"ן.

גלעד פלד: חברת הכנסת נדיה דיברה על פטור ממכרזים, או מכרזים סגורים.

גלעד פלד: זה לא העסק שלנו, אנחנו לא מוצאים למכרז שום יחידת נדל"ן.

גלעד פלד: לגבי העיסקה עצמה.

גלעד פלד: ראשית, היתה החלטת ממשלה ב-1993, להפריט את הנמל, למכור אותו לגופים פרטיים.

גלעד פלד: העירייה ניהלה מאבק ציבורי והובילה לשיחת ההחלטה הזאת, לידי כך שהנמל מתוך הבנת האינטרס של הציבור, יישאר בידיים ציבוריות, זה בידיים של עיריית תל אביב-יפו.

גלעד פלד: זה בעצם כל הסיפור פה.

גלעד פלד: מה שקרה פה, זה בסך הכל ציון דרך בתהליך של הבטחת הישארותו של הנמל בידיים ציבוריות, ולא זה שהוא יופרט ויילך לידיים פרטיות, שאז החששות הם באמת חששות מאוד מוצדקים.

גלעד פלד: התהליך הזה של הטב"ע החדשה, היה תהליך של שיתוף ציבור.

גלעד פלד: בכלל, כל התהליכים של המישלמה, ואני אמנה עוד כמה תהליכים.

חנא סוייד: אתה אומר שזה הבסיס לחילופי המקרקעין, להשאיר את זה בבעלות ציבורית של העירייה.

גלעד פלד: הבסיס המרכזי הוא להבטיח שנמל יפו, נמל היסטורי בן ארבעת אלפים שנה, יישאר בידיים ציבוריות לתמיד.

נאדיה חילו: שיתוף ציבור זה לגבי הדייגים, או נציגי הקהילה?

גלעד פלד: אחד הדברים שמאפיינים את הפעילות שלנו כמישלמה, ביפו, ההבנה שלנו מראשית הדרך שבלי שיתוף ציבור לא יקרה כלום.

גלעד פלד: ביפו הדברים קצת שונים ממקומות אחרים.

גלעד פלד: אני לא יכול להודיע, או ללכת ולבצע.

גלעד פלד: לכן, כל תהליך שאנחנו עושים, הוא תהליך שכרוך בשיתוף ציבור בהיקפים מאוד נרחבים.

גלעד פלד: פרוייקט המדרון, שהוא בסך הכל הם לוקחים הר זבל לפח מדהים.

גלעד פלד: אין הרבה אנשים שמסוגלים להתנגד לדבר הזה.

ואסל טאהא: מה המכאניזם, כיצד אתם משתפים את הציבור?

ואסל טאהא: אתם בוחרים אנשים מסויימים?

גלעד פלד: אנחנו מודיעים בעיתונות, פונים לעמותות דרך ועדי הורים.

גלעד פלד: מכירים היום כל גוף שעובד ביפו, כל עמותה שעובדת ביפו, כל ארגון.

גלעד פלד: כל שני אנשים שמתקבצים ומדברים על משהו שהוא בעל ערך חברתי, אנחנו עובדים איתם.

גלעד פלד: לכן, אנחנו פונים לכל מי שרוצה להגיע.

גלעד פלד: תהליכי שיתוף ציבור, הם תהליכים שעד כמה שאנשים מוכנים להשתתף בהם, אנחנו משתתפים.

גלעד פלד: לא רק שאנחנו לא אומרים לא לאף אחד, אנחנו פותחים את הדלתות.

גלעד פלד: בתהליך הזה של הנמל, היה שולחן עגול שבו ישבו גם אנשים מהציבור, מה שנקרא, אנשים שלא קשורים לפעילות כזאת או אחרת, אנשי עמותות שונים שייצגו גם את הדייגים, המינהל, העירייה, ונציגים של אגודת האדריכלים.

גלעד פלד: כל מי שחשב שיש לו איזושהי נגיעה.

גלעד פלד: בהחלט, התקבלה תב"ע מאוד מאוזנת שבהחלט מבטיחה את שימור האופי של הנמל.

גלעד פלד: זה באמת האינטרס שלנו.

גלעד פלד: לפני הדברים הרשמיים, אומר לכם איך אנחנו רואים את הנמל.

גלעד פלד: בעינינו יש הבדל מאוד גדול בין נמל תל-אביב לנמל יפו.

גלעד פלד: חרה לי לשמוע שזה יהיה כמו נמל תל-אביב.

גלעד פלד: זה לא יהיה כמו נמל תל-אביב, לחלוטין לא יהיה כמו נמל תל-אביב.

גלעד פלד: זה נמל עם אופי שונה לחלוטין.

גלעד פלד: נמל תל אביב הוא נמל מאוד תיירותי, מאוד מסחרי.

גלעד פלד: נמל יפו יש לו נשמה, והנשמה הזאת הם הדייגים.

גלעד פלד: כך אנחנו רואים את זה.

גלעד פלד: תבינו את ראיית העולם שלנו.

גלעד פלד: זה מה שהופך את הנמל הזה לנמל מאוד אטרקטיבי.

חנא סוייד: לכן חשוב מאוד להבטיח שהם ירוויחו.

חנא סוייד: כי עושים כסף על גבם.

חנא סוייד: אולי זה עיקר ההתייחסות שלך.

חנא סוייד: אתה רואה לאן הכל מתנקז, מה המותג הזה ששמו יפו ונמל יפו.

חנא סוייד: אתם עושים ממנו פרוייקט.

חנא סוייד: מה עם האנשים שהם בבסיס המותג הזה?

חנא סוייד: שזה האנשים, המקום, המשפחות, העיר.

חנא סוייד: איזה תועלת תצמח להם, זה כל העניין.

חנא סוייד: לא מעניין אותי אם למגדל הזה תהיה נטייה כך, או כך.

נאדיה חילו: אם תוכל להשיב באופן ישיר על נושא המחסנים, שיווק המחסנים, שיהיו חנויות קטנות, או עסקים, וזה יהיה מכרזים.

נאדיה חילו: איך נוכל לשלוט על הנושא.

גלעד פלד: יושב ראש הוועדה ניתח את הדברים בצורה שונה ממה שאנחנו רואים אותם.

גלעד פלד: בעינינו, הפיתוח של נמל יפו יפריח ויחיה את כל התיירות ביפו.

גלעד פלד: לא רק בנמל, אלא בכל סביבת הנמל.

גלעד פלד: מי שמכיר את המקום, יודע שיש רצף בין אזור שוק הפשפשים, דרך יפו העתיקה, ועד הנמל.

גלעד פלד: משנה הבאה עד המדרון, הוא נושק מדרום לנמל.

גלעד פלד: הדבר הזה יביא להערכתי לעשרות אלפי, אם לא מאות אלפי תיירים נוספים כל שנה.

גלעד פלד: התיירים האלה מבזבזים כסף, התיירים האלה קונים.

גלעד פלד: הם לא קונים רק בנמל, והם לא קונים רק בחנויות החדשות.

גלעד פלד: אלה אנשים שבאים, ומי שבא ליפו, לא בא רק לנמל, הוא רוצה לראות את יפו.

גלעד פלד: הנמל זה גורם משיכה, ויהפוך את זה למקום שהוא חובה, עכשיו ייפתחו עוד ועוד חנויות.

גלעד פלד: אנחנו הולכים ורואים חנויות שלא בתוך הנמל, עובדים עליהם אנשים ברציף של יפו העתיקה שהם לא קשורות אלינו.

גלעד פלד: לא אנחנו משכירים אותם.

גלעד פלד: הם לא בבעלותנו, ואנשים מכינים את העסק לפתיחה.

חנא סוייד: מה שאמרת זה רעיון טוב.

חנא סוייד: בעצם אתה לא מביא את האנשים רק לנקודה הזאת, אלא אתה רוצה למשוך אותם להסתובב בעיר.

חנא סוייד: איך אתה עושה את זה.

חנא סוייד: בתכנית אתה יכול להגיד לי שהם מתכננים מסלולי הליכה, עוד קוטב משיכה שם.

גלעד פלד: אנחנו מפתחים אתר אינטרנט שכולל הסברים והדרכות על יפו.

גלעד פלד: יהיו גם מדריכים וירטואליים שאתה תוכל להוריד, עם מסלולי הליכה, עם שילוט שמכוונים ממקום למקום.

גלעד פלד: בסך הכל השטח הגיאוגרפי הוא שטח מאוד קטן.

ואסל טאהא: ערכתי סיור לפני כעשרים יום בנמל.

ואסל טאהא: שמעתי תלונות מהדייגים.

ואסל טאהא: הם מתלוננים שהמחסן שמיועד להם בתכנית לא מספיק, 500 מטר לא מספיק.

ואסל טאהא: הם מתלוננים שהנמל עצמו יחולק למרינה --

יעקב אפרתי: לאיזה צורך לא מספיק?

ואסל טאהא: לצורך האיחסון שלהם.

יעקב אפרתי: היום הם חיים בפחות.

יעקב אפרתי: איך אפשר להגיד שזה לא מספיק.

ואסל טאהא: הם טוענים, כשרוצים לתקן רשת, פורסים את הרשת ארוכה ורחבה אין מקום.

ואסל טאהא: אז מקבלים דו"חות מעיריית תל אביב-יפו.

גלעד פלד: זה פשוט לא נכון, אף אחד לא מקבל דו"ח.

ואסל טאהא: המחסנים הם לא מחסנים, מצבם גרוע ביותר.

ואסל טאהא: שיפוץ ותיקון, וחידוש, זה מאוד חשוב וטוב.

ואסל טאהא: אבל לייעד להם גם שטח מספיק שיוכלו להתקיים, לאחסן את הציוד, לאחסן את הרשתות, לאחסן את הציוד הרב והכבד שלהם.

ואסל טאהא: בקשר לחלוקת הנמל, מרינה וחלק לדייגים.

ואסל טאהא: מהו השטח, האם השטח בא לידי תיאום עם הדייגים, מספיק להם או לא מספיק.

נאדיה חילו: עלו שאלות, גם חברת הכנסת מרום שאלה, וגם אני לגבי הדייגים.

נאדיה חילו: אני גם אמליץ שהוועדה תעשה סיור במקום.

נאדיה חילו: תראה את המחסנים ואת כל הפוטנציאל, וגם תפגוש את הדייגים ואת האנשים.

נאדיה חילו: גם לאזור המדרון, שיהיה סיור מקיף של כל הוועדה, בראשותו של חבר הכנסת אופיר.

נאדיה חילו: אבל גם חשובים דבריה של חברת הכנסת מרום, הדייגים.

נאדיה חילו: זה אחד הדאגות.

נאדיה חילו: אבל תושבי יפו, מדאיג אותם לדעת מבחינת המכרזים, אם הם יהיו באותו סגנון של מכרזים פתוחים, או מה יהיה הביטחון שלהם.

גלעד פלד: נדיה את יודעת טוב, שגם אם המכרזים סגורים, מעט מאוד מתושבי יפו יגשו למכרזים.

נאדיה חילו: למה?

גלעד פלד: את מכירה את המצב של תושבי יפו.

גלעד פלד: אותם תושבים שבקושי גומרים את החודש, יגיעו – לגבי השאלה של חבר הכנסת ואסל, היום יש כ-200 כלי שייט בנמל, כחצי מהם יאכטות, וכחצי מהם דיג.

גלעד פלד: מר אפרתי אמר, היום לדייגים יש 800 מ"ר של מחסן שמעוגן בתב"ע.

גלעד פלד: לא נדבר כרגע אם משלמים או לא משלמים, את הדברים האלה נשאיר בצד.

גלעד פלד: בתב"ע החדשה יש להם 1,500 מטר.

גלעד פלד: הדאגה שלך לגבי מקום, כל הדאגות האלה כבר עלו לדיון סביב השולחן העגול וניתן להם מענה.

גלעד פלד: השטח שלהם כמעט מוכפל מבחינת שטח של המחסנים.

גלעד פלד: נוסף על זה יהיה עוד שטח של שוק דגים.

גלעד פלד: אתם שואלים מה הדייגים מרוויחים.

גלעד פלד: לדעתי, והם יודעים את זה טוב מאוד.

גלעד פלד: אני מאוד מכבד את השולחן הזה, אבל אני נפגש עם הדייגים יום יום.

גלעד פלד: רק אתמול ישבנו בישיבה עם ועד הדייגים, כ-20 דייגים, אנשים לא פשוטים, עם הרבה מאוד חשדות כתוצאה מהעבר.

גלעד פלד: בהחלט יודעים ומבינים שהולך להיות פה משהו אחר.

גלעד פלד: שוק הדגים הזה, להערכתי, הולך להפוך לכל אחד מהם מבחינה כלכלית – זה דבר מדהים.

יוסי ביילין: הם ינהלו לבד, זה עסק רציני מאוד.

גלעד פלד: היום שוק דגים, זה לא כמו שפעם היתה.

גלעד פלד: היום יש דרישות של תברואה.

נאדיה חילו: כל אחד שרוצה לראות איך זה מתנהל מוזמן בשבת להגיע.

נאדיה חילו: יש שם שוק.

גלעד פלד: היום יש שם חנות שהיא לא בדיוק רשמית.

גלעד פלד: גם עסקים שמר שאפרתי דיבר עליהם, חלק הטוב של העבודה שהמינהל עשה, שאם היו עמו היום אותם, היה מאוד קשה לפתח את הנמל.

גלעד פלד: כי העסקים האלה רובם היו לא חוקיים, או חוקיים למחצה.

גלעד פלד: עסקים שהם לא בדיוק עסקים שתורמים לזה שהאנשים יגיעו בחלקם.

גלעד פלד: פעילות בחלקה לא חיובית.

גלעד פלד: בסך הכל, אני חושב שיש פה תהליך שהוא תהליך שנעשה בקנה מידה של שיתוף ציבור חסר תקדים.

גלעד פלד: תבינו, להעביר תב"ע לא צריך שיתוף ציבור.

גלעד פלד: יש לאזרחים מנגנונים שהחוק מקנה להם בוועדת הערר, לבוא ולטעון את טיעוניהם.

גלעד פלד: פה העירייה הלכה ארבעה צעדים קדימה, ואמרה עוד לפני שבכלל אנחנו כותבים את התב"ע, בוא נשב יחד איתכם, ונשמע אתכם.

גלעד פלד: תראו מה קורה פה עם העירייה.

גלעד פלד: במקום לגזור קופון של מכירת כספים, ושל השכרה במחירים הכי גבוהים, העירייה לוקחת על עצמה ונושאת בעלויות של טיפול המעגנה.

גלעד פלד: היא עולה חמישה מיליון שקלים בשנה.

גלעד פלד: הדייגים מכניסים למעגנה הרבה פחות מחצי, פחות ממליון שקלים, הכנסות מדמי עגינה ושכר הדירה שנניח היינו גובים אותו.

גלעד פלד: העירייה לקחה על עצמה את טיפול המעגנה.

גלעד פלד: הביאה לזה שהמינהל יוותר על רווחים שהוא היה מקבל רווחים הרבה יותר גדולים, היה מוכר את האדמה, מוכר את הנכסים.

גלעד פלד: כל הרעיון פה הוא להביא לטובת התושבים.

גלעד פלד: נכון שהעירייה לא לוקחת ושוכרת חנות לטובת תושב ואומרת את זה.

גלעד פלד: לא תפקיד העירייה, אולי תפקיד הממשלה.

גלעד פלד: הקטע של הרווחה, ותמיכה זה לא תפקיד העירייה.

גלעד פלד: העירייה מפתחת את האזור מבחינה כלכלית.

גלעד פלד: היא מביאה לפיתוח כלכלי, לפיתוח תיירותי, והדבר הזה לדעתי יביא לפריחה על יפו.

גלעד פלד: אני מזמין אתכם לא רק לעשות את הסיור הזה, רק תדמיינו את קו החוף של יפו.

גלעד פלד: עוד שנה וחצי, בעצם כל קו החוף של יפו, הולך לעבור שידרוג אדיר בקנה מידה חסר תקדים.

גלעד פלד: הפרוייקט של הנמל הוא פרוייקט של למעלה ממאה מליון שקלים.

גלעד פלד: הפרוייקט של המדרון הוא פרוייקט של למעלה מחמישים מליון שקלים.

גלעד פלד: פרוייקט מחזור הכי גדול בארץ, שגם טוב לאיכות הסביבה.

גלעד פלד: כל האדמה שמוציאים שם, כל הפסולת שמוציאים שם, פסולת שממוחזרת.

גלעד פלד: כל קו החוף של יפו הולך להיות פתוח לציבור, הולך להיות אוריינטציה תיירותית, ולמעשה הולך להחזיר את החוף ואת הים לתושבי יפו.

חנא סוייד: מהו קו הבנייה מקו המים?

גלעד פלד: אנחנו לא בונים.

יורם מרציאנו: אתה התייחסת גם לשאלה שלנו, לעניין של בעלי העסקים הקיימים, ההתמודדות שלהם--

גלעד פלד: התייחסתי, לא היית.

שרה מרום שלו: אני מבקשת לא להחליט כלום לפני שנבקר ביפו.

שרה מרום שלו: קודם לראות את כל הדברים, לראות גם את התושבים.

יורם מרציאנו: אני לא יושב שהתכוונו לקבל החלטה.

יורם מרציאנו: איזה החלטה אנחנו יכולים לקבל?

יורם מרציאנו: היום שמענו את הצדדים, דנו בעניין הזה, אני לא חושב שועדת הפנים יכולה לקבל איזושהי החלטה שתהיה לה השפעה.

יורם מרציאנו: אנחנו יכולים להמליץ, לא יכולים להחליט.

גלעד פלד: אני רוצה לקרוא ציטוט קטן מהתב"ע, כדי להבין על מה אנחנו מדברים.

גלעד פלד: מטרות התכנית, החייאה ופיתוח נמל יפו העתיקה כאזור תיירות נופש וספורט ימי.

גלעד פלד: גם הספורט הימי מעוגן בתב"ע, מבחינת שטחים, תוך הבטחת המשך פעילותו כנמל דייג.

גלעד פלד: קביעת ייעודי הקרקע לשטחים ציבוריים פתוחים, שטחים פרטיים פתוחים.

גלעד פלד: גם השטחים הפרטיים הם יהיו שטחים פתוחים.

גלעד פלד: יהיה ביניהם מעברים פתוחים.

גלעד פלד: מגרש בעל אופי ציבורי.

גלעד פלד: אזור אחסנה, שירותי עגינה, מסחר, דייג, אזור מלונאות, אזור מסחר ומלונאות, אזור מגורים.

גלעד פלד: כל אלה לפי מה שכתוב בתסריט והתקנון.

גלעד פלד: הנושא של הדייג של המעגנה ושל הבטיחות לציבור, הוא נושא שמעוגן בתב"ע החל ממטרת התכנית וכלה בסוף בכל מטר לאורך התכנית.

חנא סוייד: איפה זה עומד?

גלעד פלד: היום אנחנו מפרסמים מכרז קבלנים לשטחים הציבוריים, של כל התשתיות הציבוריות, ושל שימור המחסן הצפוני בנמל, המחסן הגדול מחסן מס' 1.

ואסל טאהא: לוקחים בחשבון שימור המקום.

גלעד פלד: משלמים הרבה מאוד כסף כדי לשמר.

נאדיה חילו: ידוע שעיריית תל אביב משקיעה באמצעות המישלמה, ויש לכם פרוייקטים, זה בהחלט ידוע לי.

נאדיה חילו: אבל אני מרשה לעצמי פה להביע את דעה שלי בנושא, שבכל זאת לשקול את הנושא של מכרזים סגורים.

נאדיה חילו: נכון, שתושבי יפו הם לא מליונרים.

נאדיה חילו: אבל אני אומרת לך, אם חלק, אני לא מדברת על הכל, בהחלט יהיה, וגם לך מר אפרתי, ישירות לתושבי יפו, לא יקפיץ את המחירים.

נאדיה חילו: היה בעבר נסיון כזה לפני הרבה מאוד שנים, וזה בהחלט נתן את המעגל הסגור הזה, ואז אתה לא מכניס שם יזמים מאוד גדולים שמתחרים עם התושבים המקומיים ומקפיצים.

נאדיה חילו: אני מבינה שיש היבט שיווקי בעניין, ובהחלט מקבלת את זה.

נאדיה חילו: אבל אני אומרת בכל זאת צריך למצוא את הדרך הנכונה, שחלק מתושבי יפו כן יכנסו, אני אומרת לך בכנות, אם יהיה, כי זה גם שיחת השכונה ושיחת התושבים בעניין הזה, שאם יהיה חלק סגור שם לתושבי יפו, מסעדות, או לא משנה, כן יהיו אנשים.

יוסי ביילין: שיירכשו את זה?

נאדיה חילו: כן.

חנא סוייד: אתה בדיוק יודע מה הבעיה, זה היה מכרז סגור - - -

נאדיה חילו: אני לא מדברת על מחסנים.

נאדיה חילו: מר אפרתי, אני מכירה את המקום כמו כף ידי.

נאדיה חילו: כל התמונה של הנמל לפניי.

נאדיה חילו: אני כמעט כל שבת שם.

נאדיה חילו: אני יודעת כל מחסן שם.

נאדיה חילו: ואני אומרת לך שיש פוטנציאל שם של הרבה מאוד מחסנים, שהם יהיו גם עסקים קטנים.

נאדיה חילו: יש שם גם מועדוני לילה קטנים.

נאדיה חילו: אני מכירה מה קורה שם.

נאדיה חילו: הצעד הזה יהיה שם, מכרזים פתוחים גם למסעדות, גם לחנויות קטנות.

נאדיה חילו: הרי יש שם את כל המחסנים שצריך לשפץ.

נאדיה חילו: התהליך של נמל תל אביב עבר, גם מוכר לי היטב.

נאדיה חילו: זה אמנם לא אותו אופי, אבל מוכר לי התהליך.

יורם מרציאנו: הוא אומר שזה עוד יהיה יותר טוב מנמל תל אביב.

נאדיה חילו: בסדר.

נאדיה חילו: צריך לתת לזה ביטחון, אנחנו מכירים, כמו שאתה מכיר, ואני יכולה להגיד לך את כל המכרזים עכשיו של הנד"לן, מי ניגש, ומי זכה, וכמה כספים שמו.

נאדיה חילו: הכל במחשב, ואני יודעת.

נאדיה חילו: אין לתושבי יפו הזדמנות בנושא של המכרזים של קו הים.

נאדיה חילו: כל קו הים של הנדל"ן שם, אין שם ערבים, הם לא זכו כי הנדל"ן הוא מאוד גבוה.

נאדיה חילו: צריך למצוא את הדרך, צריך לשקם את יפו, ובכל זאת למצוא את הדרך עם המצב הסוציו-אקונומי.

נאדיה חילו: לשלב כמה אנשים שכן יוכלו באמצעים שאתם תחליטו.

יורם מרציאנו: רבותי, אני מתנצל על כך.

יורם מרציאנו: הייתי צריך לרוץ מוועדה לוועדה.

יורם מרציאנו: הנושא שהובא לד"ר חנא סווייד, הוא יותר מחשוב, יש לו השלכות על תושבי יפו.

קריאה: אני מיפו, אבל אני יודע שברמלה יותר גרוע.

יורם מרציאנו: אני מאמץ את ההצעה של חברת הכנסת נדיה חילו, אני אמליץ בפני יושב ראש הוועדה שייכנס היום אחר הצהריים באופן רשמי לתפקידו, לאופיר פינס שנערוך שם סיור.

יורם מרציאנו: אני מציע שנגיע לסיור יחד עם התושבים ויחד עם המינהלת, נראה את הדברים במו עיניים.

יורם מרציאנו: אתם יודעים שטוב מראה עיניים ממשמע אוזניים, כדי שנוכל לקבל איזושהי המלצה מוסרית לכם, כי אנחנו לא יכולים לקבל החלטה, רק יכולים להמליץ לכם.

יורם מרציאנו: נשמע את הדייגים, ונראה איך אנחנו כוועדת הפנים ננסה להיות איזשהו גשר ביניכם לבין התושבים, לטובת שיתוף פעולה עתידי שישפיע הכי טוב לתושבי יפו, ולטובת המסחר בתל אביב יפו.

יורם מרציאנו: אני גם חייב להגיד רבותי.

יורם מרציאנו: שאם תובא לידיעתו של יעקב אפרתי, שאני מאוד מעריך אותו, שנמל יפו יהפוך להיות משהו בסגנון נמל תל אביב, אז זה בעצם ישליך על אזור יפו, ויתן לתושבי יפו.

יורם מרציאנו: אני אומר לכם במפורש, איזושהי תנופה ואיזושהי גאווה.

יורם מרציאנו: אני מציע שנגיע לסיור, ואחרי שנראה את הדברים, אנחנו נמשיך את הדיון פה בוועדה.

חנא סוייד: חשוב מאוד שאנחנו נעשה שני דברים בסיור הזה.

חנא סוייד: קודם כל שנראה נציגות של התושבים, חשוב מאוד שתהיה הכנה לביקור, קשר עם ארגונים, עם עמותות, שאנחנו נראה אותם ונדבר אתם.

חנא סוייד: אני מאוד מעוניין לשמוע מהעירייה, איזה דרכים, איזה הצעות יש להם, כך שהתועלת מהפרוייקט הזה יהיה באמת כפי שנאמר כאן, לטובת כלל התושבים.