ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 149, 2007-01-29 10:00

משה שרוני: בוקר טוב.

משה שרוני: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 87) (תגמול למשרתים בשירות חירום), התשס"ו-2005 – רביזיה.

משה שרוני: מי שהגיש את הרביזיה נמצא?

משה שרוני: וילמה מאור: חבר הכנסת אפרים סנה הגיש את הרביזיה, הוא לא חייב להיות נוכח.

אבשלום וילן: אולי תגיד במה מדובר.

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: כשמישהו מגיש בקשה לרביזיה, והוא לא נוכח – זה לא יכול להיות, אני מצטער מאוד.

אבשלום וילן: מדובר בנושא מילואים, הכרזת מצב מיוחד.

אבשלום וילן: קוראים לאנשים למילואים, משפשפים אותם, ולא רוצים לתת תשלום למשפחות כדי שיהיה להן ממה להתקיים.

אבשלום וילן: הממשלה ומשרד הביטחון מכריזים מצב מיוחד כאשר מתחשק להם.

אבשלום וילן: זה לא יכול להיות, יש לנו אינספור דוגמאות, ואין מילה למשרד הביטחון בנושא הזה.

אבשלום וילן: לא יכול להיות שאיש מילואים יבוא למילואים, ישרת את המדינה, ולמשפחה שלו לא יהיה ממה להתקיים.

אבשלום וילן: על זה מדובר.

אבשלום וילן: האנשים החברתיים – כמו עמיר פרץ ואפרים סנה – הם נגד זה.

אבשלום וילן: הבנתם?

אבשלום וילן: אבשלום וילן: החוק שעבר, האם הוא עושה צדק עם אנשי המילואים?

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: ודאי.

אבשלום וילן: אבשלום וילן: אז אנחנו נגד הרביזיה.

אבשלום וילן: שי סומך: האם הממשלה יכולה לחיות עם זה?

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: מה זאת אומרת אם הממשלה יכולה לחיות עם זה.

אבשלום וילן: שי סומך: מדובר בהצעת חוק ממשלתית.

אבשלום וילן: מה שחשוב, שהחוק הזה יעבור.

אבשלום וילן: זה העניין שלי משום שזה חוק שמאוד מפשט את התשלום במצבי חירום.

אבשלום וילן: אני שואל את משרד הביטחון האם הם יכולים לחיות עם זה, כי אם הם לא יכולים לחיות עם זה – יכול להיות שהממשלה תמשוך את הצעת החוק, ואז זה לא יעבור.

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: שתמשוך.

אבשלום וילן: שי סומך: חבל, זוהי הצעת חוק שמתייחסת לשעת חירום.

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: לא יכול להיות מצב שאיש מילואים הולך לשרת את המדינה, ומשפחתו לא תקבל תגמול, נקודה.

אבשלום וילן: שי סומך: אני מסכים איתך, אדוני.

אבשלום וילן: צריך לחשוב – השאלה אם אפשר לחיות עם זה.

אבשלום וילן: אם אי אפשר לחיות עם זה – ייתכן שצריך לחשוב יחד על פתרון שכולם יוכלו לחיות איתו.

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: איזה פתרון?

אבשלום וילן: עד עכשיו לא מצאו פתרון, והם גם "בילפו" בנושא הזה.

אבשלום וילן: אריה אלדד: אבל מישהו צריך להסביר לנו מה הרביזיה.

אבשלום וילן: מי שהגיש את הרביזיה צריך לבוא להסביר, או שישלח מישהו.

אבשלום וילן: שי סומך: אני לא רוצה שיהיה מצב שימשכו את הצעת החוק.

אבשלום וילן: צריך לראות מה צה"ל חושב – אם מושכים או לא מושכים.

אבשלום וילן: אני איתך, אדוני, אבל אני לא רוצה להגיע למצב שבסוף לא יהיה חוק.

אבשלום וילן: צריך לברר עם משרד הביטחון מה עמדתם בנושא.

אבשלום וילן: רועי קרת: אני מהמוסד לביטוח לאומי – הרביזיה לא היתה שלנו, אבל אני מבין מה היתה המטרה של הרביזיה.

אבשלום וילן: כל התיקון הזה בחוק הביטוח הלאומי בא בעקבות בקשה של משרד הביטחון.

אבשלום וילן: אנחנו רוצים לראות אותו עובר ולא נתקע, והרביזיה היא מאוד קטנה.

אבשלום וילן: לא ייפגעו אנשי מילואים בעקבות הרביזיה, ותיפתר בעיה של מערכת הביטחון.

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: מה זאת אומרת תיפתר בעיה?

אבשלום וילן: תפסיקו, באמת.

אבשלום וילן: .. רועי קרת: אדוני, כל מה שמשרד הביטחון מבקש זה לגבי ההכרזה של המצב המיוחד – לא לבטל את מה שהכנסתם בפרק הקודם, אלא רק להכניס אותה לפני המילים: "לעניין פרק זה".

אבשלום וילן: דהיינו, שההכרזה של שר הביטחון של מצב מיוחד תהיה לעניין הוראות פרק י"ב בחוק הביטוח הלאומי, ולא שכל הכרזה שנעשית – תתפוס אוטומטית לעניין הוראות החוק, זאת אומרת להשאיר לו את שיקול הדעת.

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: אני לא משאיר לו שום דבר.

אבשלום וילן: אבשלום וילן: עקרונית, מדוע צריך להשאיר בחוק הכרזה על מצב מיוחד ולא לגייס בצו 8?

אבשלום וילן: רועי קרת: צריך לפתור את הבעיה היכן שהיא קיימת.

אבשלום וילן: לדעתי, גם במצב חירום לא היתה בעיה שצריך היה לפתור אותה.

אבשלום וילן: היו"ר משה שרוני: אתם שוכחים.

אבשלום וילן: אתה שוכח – אנחנו במצב חירום מ- 48' , על מה אתם מדברים.

אבשלום וילן: באמת.

אבשלום וילן: .. רועי קרת: באנו לפתור כאן בעיה של מקרים מיוחדים שבהם שירות המילואים הוא כל כך ממושך ובנסיבות כל כך מיוחדות, שבהן באמת יש חשש שהתגמול לא ישולם.

אבשלום וילן: זאת לא הסיטואציה שלגביה נערך התיקון שחבר הכנסת עמי אילון ביקש בפעם הקודמת.

אבשלום וילן: הפעם אחרונה שהמנגנון הזה הופעל – ונאמר בפעם הקודמת – היה ב- 1973, מלחמת יום כיפור, ולכן בעצם הממשלה באה וביקשה, משרד הביטחון בא וביקש: בואו נחזיר את המנגנון הזה אל המוסד לביטוח לאומי, שיכול לעשות אותו היום בצורה מיידית, בצורה יותר טובה, אבל לא בהזדמנות זו להרחיב את היריעה ולדבר על כל מצב של צו 8 או מצב מיוחד, שהפתרון הזה לא נדרש שם.

אבשלום וילן: אנחנו ממילא משלמים את התגמול, ולא הביאו לכאן שום ראיות לסתור את האמירה הזאת.

אבשלום וילן: אריה אלדד: אבל אולי אם נקטין את חופש הפעולה של הממשלה בנושא הכרזת מצב מיוחד - -

רועי קרת: זה משהו שהממשלה באה והציעה.

רועי קרת: אריה אלדד: - - אולי זה יעשה יותר סדר אפילו לגנרלים, שיבינו שהם במלחמה.

רועי קרת: מה שאנחנו שומעים עכשיו זה שאף אחד לא ידע שהוא במלחמה – הדרג המדיני לא ידע שזה מלחמה, הצבא לא ידע שזה מלחמה, כל אחד חשב שזה מצב מיוחד,שלא ברור לנו מה הוא בכלל.

רועי קרת: רועי קרת: אני מדבר על התגמולים.

רועי קרת: התגמולים השתלמו כסדרם.

רועי קרת: היו"ר משה שרוני: מתי?

רועי קרת: אבשלום וילן: הרי בתקופת מלחמת לבנון השנייה, כל יום קיבלתי פניות מאנשי מילואים, מפורום המג"דים והמח"טים, שאמרו לי: תפסיק את המצב המיוחד הזה, מנצלים פה פרצה בחוק במקום לתת צו 8 לכולם.

רועי קרת: רועי קרת: לעניין התגמול?

רועי קרת: אני לא מדבר על הבעיות האחרות שהמצב המיוחד עורר.

רועי קרת: לעניין תגמולי המילואים לא היו בעיות.

רועי קרת: אריה אלדד: אנשי המילואים, לא הפוליטיקאים.

רועי קרת: אנשי המילואים.

רועי קרת: אבשלום וילן: אנשי המילואים וכל עורכי הדין שלהם אמרו שצו 8 הוא מאוד ברור; מצב מיוחד – ניתן לשחק איתו.

רועי קרת: שמרית שקד-גיטלין: אני מבקשת לסכם את הדיון הקודם כדי שחברי הכנסת שלא היו נוכחים, יוכלו להבין.

רועי קרת: סעיף 278 בא לפתור בעיה שלפיה חייל מילואים יצא לשירות מילואים ממושך, או לדוגמה שהוא נקרא מהיום למחר לשירות מילואים; הוא לא יכול היה להיערך לכך.

רועי קרת: בינתיים, מה שקורה שהוא נמצא במילואים, ומשפחתו לא מקבלת משכורת – נניח הוא עצמאי, נאלץ לסגור את העסק, אפילו לא הספיק למצוא מישהו שיחליף אותו בעסק שלו; נניח הוא סטודנט, הוא צריך להגיש טפסים למוסד לביטוח לאומי – כל עוד הוא במילואים, הוא לא יכול להגיש את הטפסים האלה, ובינתיים המשפחה שלו נמצאת ללא משכורת.

רועי קרת: את זה סעיף 278 בא לפתור.

רועי קרת: המנגנון היה שהתשלום יהיה אצל הצבא.

רועי קרת: בדיון הקודם הוצגה הצעת משרד הביטחון – והוועדה אישרה אותה – שזה יעבור למוסד לביטוח לאומי כיוון שהובן שמי שיודע לעשות את התשלומים בצורה הטובה ביותר זה המוסד לביטוח לאומי.

רועי קרת: הדיון התפתח למקום אחר.

רן כהן: גם נאמר שזה ממקורות האוצר.

רן כהן: שמרית שקד-גיטלין: כן.

רן כהן: רועי קרת: ממקורות משרד הביטחון.

רן כהן: זה מתקציב משרד הביטחון.

רן כהן: שמרית שקד-גיטלין: חבר הכנסת עמי אילון אמר שהסעיף הזה מצוין ובאמת נכון לשלם, אבל גם אמר: כדי שהסעיף הזה יפעל, שר הביטחון צריך להכריז ששירות המילואים יהיה שירות חירום לעניין אותו פרק, לעניין הסעיפים הספציפיים האלה.

רן כהן: שאלו פה מתי הפעם האחרונה שבה הכריזו – וחברי הכנסת עמי אילון, רן כהן ומשה שרוני, שהיו בדיון קיבלו את הרושם שהסעיף הוא מצוין, רק הוא פשוט לא יופעל כי שר הביטחון לא יכריז.

רן כהן: לכן, חבר הכנסת אילון הציע איזשהו תנאי אובייקטיבי.

רן כהן: הוא חשב שהסעיף צריך לקום בהתקיים משהו אובייקטיבי, ולא תלוי דווקא בהכרזה של שר הביטחון.

רן כהן: הוא אמר כך: ברגע שהממשלה מכריזה על מצב מיוחד, לפי סעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית – חוק ההתגוננות האזרחית אומר: "שוכנעה הממשלה כי קיימת סבירות גבוהה שתתרחש התקפה על אוכלוסייה אזרחית, רשאית היא להכריז על מצב מיוחד בעורף" -חבר הכנסת עמי אילון וחבר הכנסת רן כהן הציעו שברגע שיהיה מצב מיוחד בעורף, ייכנס הסעיף לתוקף, ועל זה ביקשו את הדיון הנוסף.

רן כהן: אריה אלדד: ואם המצב הוא לא בעורף אלא בחזית?

רן כהן: למה זה צריך להפריע למישהו?

רן כהן: רן כהן: בחזית או בעורף.

רן כהן: אריה אלדד: אם אין לי נתון שהעורף הולך להיות מותקף.

רן כהן: על העורף.

רן כהן: אינני מבין למה צריכה להיות התניה.

רן כהן: שמרית שקד-גיטלין: אלה שני תנאים חלופיים: או ששר הביטחון הורה על שירות מיוחד, או שחל מצב מיוחד בעורף, על-פי סעיף 9ג.

רן כהן: הרעיון הוא שלא רצו להיות תלויים בהכרזה של שר הביטחון, כי אמרו: אם נחכה להכרזה של שר הביטחון – הוא לא יכריז, ולכן מצאו איזשהו תנאי אחר.

רן כהן: הדיון הוא של חברי הכנסת.

רן כהן: רן כהן: מה אכפת לכם לקבל את ההתניה?

רן כהן: שי סומך: אבל לפעמים מצב מיוחד בעורף לא מחייב גיוס מילואים בכלל.

רן כהן: שמרית שקד-גיטלין: אם הוא לא מחייב גיוס מילואים – הסעיף לא יחול.

רן כהן: שי סומך: אבל הוא יחול אוטומטית.

רן כהן: לפי ההצעה, בכל מקרה שיש מצב מיוחד הוא יחול.

רן כהן: רן כהן: אבל אם אין מילואים – אין סעיף, אז מה הבעיה?

רן כהן: הרי הסעיף מתקיים רק כאשר יש מילואים, לא?

רן כהן: אריה אלדד: לא, יש מילואים בפיקוד העורף.

רן כהן: רועי קרת: נניח שהמילואים הם בקריה בתל-אביב, מצב החירום הוא בצפון – אין פה הצדקה להקים את המנגנון המיוחד למילואימניקים בתל אביב, שעושים מילואים כרגיל, בלי קשר למצב המיוחד, בגלל שהוכרז מצב מיוחד במקום אחר.

רן כהן: שי סומך: אולי צו 8 – הוצאת צו 8.

רן כהן: אבשלום וילן: צו 8 פותר את כל הבעיות.

רן כהן: מהתחלה אני אומר זאת.

רן כהן: רן כהן:

רן כהן: אם היו מוציאים צו 8 – לא היתה בעיה.

רן כהן: הרי כל העניין הוא שלאחרונה התחכמו ולא רצו להכריז על מצב חירום וגם לא הוציאו צווי 8.

רן כהן: היו"ר משה שרוני: רן, ככה אנחנו נראים.

רן כהן: ..

רן כהן: סרן אלון כרמלי: אלון כרמלי, הפרקליטות הצבאית.

רן כהן: צריך להסביר, גם לעניין צו 8.

רן כהן: ההסדר פה מדבר על סיטואציות שבהן איש מילואים משרת תקופה ארוכה.

רן כהן: אם מישהו מגויס בצו 8 לשישה ימים – אין שום תועלת לתת לו מקדמות, הוא יסיים את שירות המילואים, יבוא לביטוח הלאומי ויקבל את התגמולים המגיעים לו.

רן כהן: אנחנו מדברים רק על מי שמגויס לתקופה ארוכה.

רן כהן: רן כהן: אבל זה לא מעשי – שישה ימים.

רן כהן: סרן אלון כרמלי: גם צו 8 – הרלוונטיות שלו היא רק למי שמשרת מעל חודש.

רן כהן: לעניין מצב מיוחד בעורף – אני חוזר על מה שנאמר פה על-ידי הביטוח הלאומי.

רן כהן: צריך ליצור את הקשר – אם כבר, שתהיה רלוונטיות להסדר, כי ההסדר מדבר על אנשי מילואים, ומצב מיוחד בעורף מדבר על הוראות לאוכלוסייה אזרחית.

רן כהן: ההסדר בחוק ההתגוננות האזרחית מדבר על כך שלצבא ולשר הביטחון יש אפשרות לתת הוראות כלפי אוכלוסייה אזרחית, למשל: ריתוק לעבודה או הישארות בבית במקלטים.

רן כהן: אין רלוונטיות בהכרח לאנשי מילואים.

רן כהן: ייתכן שיגויסו אנשי מילואים, אבל ייתכן שלא יגויס איש מילואים יחיד, וייתכן גם שיגויסו אנשי מילואים לפרקליטות הצבאית, בכלל בלי רלוונטיות למצב מיוחד בעורף.

רן כהן: לכן ביקשנו את הדיון הנוסף, כדי לנסות להסביר מדוע במצב מיוחד בעורף אין רלוונטיות לנושא של ההסדר הספציפי הזה, שמבקש לטפל באנשי מילואים שבמשך תקופה ארוכה לא נמצאים בביתם, ולכן לא יכולים לבקש את התגמולים.

רן כהן: רן כהן: אני עוד לא הבנתי למה לא מצב מיוחד.

רן כהן: היו"ר משה שרוני: אתה מבין את זה, חבר הכנסת רן כהן?

רן כהן: אלוף במילואים עמי אילון - הוא לא מבין שום דבר... היא ביקש את זה.

רן כהן: כל היתר מבינים יוצא מן הכלל.

רן כהן: רן כהן: נכון, גם אני ביקשתי את זה.

רן כהן: אריה אלדד: חבר הכנסת שרוני, בתור תת-אלוף במילואים אני אסביר לך שהרבה פעמים החוקים של המילואים הם כל כך סבוכים, שאנשים שמעורבים בהפעלת כוחות בצבא לא בקיאים בהם עד רזי הרזים הכי קטנים.

רן כהן: הסבך שיצרו פה בחוקים האלה הוא באמת בלתי נסבל.

רן כהן: חלק מהדברים רלוונטיים לזה, וחלק מהדברים לא רלוונטיים לזה.

רן כהן: אולי חברתנו המלומדת, עורכת-הדין כספי, תשכיל אותנו מה אנחנו צריכים לעשות.

רן כהן: אל"מ חני כספי: קודם כול, אני מתנצלת על האיחור – פגשתי את שרת החוץ, היא דיברה אתי על הנושא, אני ממש מתנצלת.

רן כהן: ראשית, אני חייבת לציין שאתמול דיברתי עם חבר הכנסת איילון כי אני חושבת שהוא העלה בעיה, וצריך לפתור אותה.

רן כהן: לכן, אנחנו לא באנו היום להגיד לחבר הכנסת איילון לא.

רן כהן: אם זה הצטייר כך, כבר אני אומרת על השולחן הזה: אנחנו בעד אנשי המילואים, אנחנו באים לפתור.

רן כהן: אנחנו גם הבנו מה הוא אומר.

רן כהן: החוק היום מדבר על כך שמכריז שר הביטחון על שירות חירום – אפשר לתת לאנשי מילואים - - - רן כהן: לא על שירות חירום.

רן כהן: על מצב מיוחד.

רן כהן: זאת הבעיה.

רן כהן: אל"מ חני כספי: לא.

רן כהן: מצב מיוחד זו הצעה שלו.

רן כהן: אני מדברת על מה קורה היום.

רן כהן: שירות חירום – אנשי מילואים שלא יכולים לקחת 3010 – טופס קבלת כסף על מילואים – וללכת לביטוח הלאומי; הם מקבלים ישר לבנק מקדמה – דבר יפה, ואנחנו בעד.

רן כהן: אנחנו באים לתיקון הזה כדי להסדיר את זה טכנית עם המוסד לביטוח לאומי, ולעגן זאת ברור, שהם יקבלו מקדמה.

רן כהן: אומר חבר הכנסת איילון, בצדק: לא טוב.

רן כהן: אם זה תלוי בהכרזה של השר – אולי הוא לא יכריז, והם גם לא יקבלו מקדמה.

רן כהן: (חבר הכנסת עמי איילון מצטרף לישיבת הוועדה)

רן כהן: אני אמרתי בדיוק אותו דבר.

אל"מ חני כספי: אנחנו מבינים את זה וחושבים שההערה הזאת נכונה.

אל"מ חני כספי: השאלה מה הפתרון.

אל"מ חני כספי: מצב מיוחד בעורף – אפשרות.

אל"מ חני כספי: אלא שמצב מיוחד בעורף זה חוק ההתגוננות האזרחית – הוא לא קשור דווקא לשירות מילואים ארוך, והרוצה לתקן, לא תיקן עד הסוף.

אל"מ חני כספי: מצב מיוחד בעורף – אני מוכנה להבין מה עומד מאחורי זה ולהחליף את המונח הזה, שהוא מונח מחוק שמדבר על התגוננות אזרחית ולאו דווקא על שירות מילואים, במונח אחר שיהיה מקובל על חבר הכנסת, שייתן מענה לבעיה הזאת.

אל"מ חני כספי: דיברתי אתמול עם חבר הכנסת איילון, והוא אומר: מה אכפת לך.

אל"מ חני כספי: אז אני מצהירה לפרוטוקול: לא אכפת, אלא שהתיקון הזה – חייבים לדעת וזה חייב להיות רשום בפרוטוקול – מאחר שהוא לא ממין העניין, זה יהיה כאילו רצינו לפתור בעיה בחיטין, וענינו בשעורין; אז במקום בשעורין, הבה ונציע תיקון שיהיה מקובל, יענה על הבעיה שלא יהיה תלוי-שר הביטחון.

רן כהן: אבל לא הנחתם הצעה.

אל"מ חני כספי: מאחר ששוחחתי רק אמש עם חבר הכנסת איילון, אני מוכנה להציע פה הצעה.

אל"מ חני כספי: קודם כול, צריך לדעת אם אנחנו יורדים ממצב מיוחד בעורף.

אל"מ חני כספי: עם זאת, אני גם אומרת – אחרי ששוחחנו בנושא, חבר הכנסת איילון ואני, אומנם בזמן קצר מאוד – והוא אומר: מה זה מזיק לך; זה לא מזיק לנו.

אל"מ חני כספי: המלים האלה לא יעלו ולא יורידו.

אל"מ חני כספי: הן סתם יהיו – ובפרוטוקול, שיחפשו המשפטנים של עוד כמה שנים; אני אמרתי "חיטין ושעורין", זה יהיה רשום, הם יבינו.

אל"מ חני כספי: אם באנו לפתור את הבעיה, אנחנו יכולים להציע כמה מודלים, ואנחנו כבר התכוננו לכך, אבל השאלה אם אנחנו נשארים במונח הזה "מצב מיוחד בעורף".

אל"מ חני כספי: זאת השאלה הראשונה.

רן כהן: לא במונח.

רן כהן: במצב.

רן כהן: המצב שחבר הכנסת איילון ואני למשל העלינו אותו אז – יש מצב מלחמה, שר הביטחון לא מכריז.

אריה אלדד: אני מציע שאם המילה מלחמה מופיעה בשני עיתוני הערב וב"הארץ" – אז הם יקבלו מקדמות, כי הלוא הממשלה לעולם לא תכריז מלחמה, שר הביטחון לעולם לא יכריז.

אריה אלדד: ..

אריה אלדד: אל"מ חני כספי: מצוין.

אריה אלדד: אז בואו ניקח את משך שירות המילואים.

אריה אלדד: אם המֶשֶך הוא ארוך, או התרעה קצרה – וזה קרה, גם עם חומת מגן – יקבלו מקדמות, אדרבה, אני מרחיבה, לדידי.

אריה אלדד: עמי אילון: מה זה ארוך?

אריה אלדד: 35 יום זה ארוך, ו- 31 יום זה קצר?

משה שרוני: למה לא להרחיב מ- 20?

משה שרוני: למה 30 יום?

משה שרוני: אריה אלדד: מעל שלושה שבועות, מעל 21 יום – יתנו מקדמות.

משה שרוני: אל"מ חני כספי: צריך לדעת למה נותנים מקדמה.

משה שרוני: נותנים מקדמה לאדם שלא היה חודש בבית – זה כמו משכורת, שהוא לא יאחר לקבל את המשכורת.

משה שרוני: אנשים חיים מראשון בחודש לראשון בחודש.

משה שרוני: רן כהן: אבל למשל לגבי עצמאי, גם אם הוא שלושה שבועות לא בבית – יש לו בעיה משום שלפעמים המזומנים שלו הם מוגבלים.

משה שרוני: אל"מ חני כספי: האם 21 יום זה יספק?

משה שרוני: אריה אלדד: זאת פשרה הגיונית.

משה שרוני: רן כהן: כן, יותר סביר בעיני.

משה שרוני: אל"מ חני כספי: אנחנו צריכים רק לבדוק את זה עם אנשי המחשוב.

משה שרוני: אנחנו מוכנים לבדוק את זה.

משה שרוני: היו"ר משה שרוני: יש לי הצעה.

משה שרוני: ניתן עוד פרק זמן למשרד הביטחון, לפרקליטות, לשר הביטחון, לסגן שר הביטחון, למטה הכללי - תביאו הצעות בכתב.

משה שרוני: אנחנו נקיים דיון ונראה.

משה שרוני: עמי אילון: אני מוכרח להודות - מאחר שאכן היתה שיחת טלפון אתמול – שאני, מרוב בלבול מושגים, לא יורד להבנת עומק העניין, אבל כנראה זאת בעיית אינטליגנציה שלי.

משה שרוני: עניין של תפיסה, לא אינטליגנציה.

משה שרוני: עמי אילון: כנראה זאת בעיית תפיסה שלי.

משה שרוני: יש פה איזושהי הצעה שבה איש המילואים בעצם יקבל שירות טוב יותר - במצבים מיוחדים, לצורך העניין – שאף אחד לא יודע כרגע להגדיר.

משה שרוני: הרי בסוף יגדירו 21 יום, אז ישאלו: 20 יום לא?

משה שרוני: התרעה של כך וכך, אז התרעה של יום פחות לא?

משה שרוני: מה היה היתרון של מצב מיוחד בעורף?

משה שרוני: מצב מיוחד בעורף היה מצב שבו ברור לכולם שהמציאות השתנתה.

משה שרוני: בתחילה חשבנו להגדיר "מצב מלחמה", "מצב חירום", אבל אנחנו מבינים שבמדינת ישראל זה לא יקרה.

משה שרוני: מצב מיוחד בעורף זה אותו טריק שהציעה המדינה על מנת להפעיל רק חלק ממערכי החירום.

משה שרוני: למשל, להכריז על מצב מיוחד בעורף מבלי להתמודד עם הצורך להפעיל מל"ח.

משה שרוני: כשהוצג מצב מיוחד בעורף בוועדת החוץ והביטחון, אני שאלתי שאלה: באיזו מידה המציאות החדשה הזאת נותנת הגנה על עובדים, שהרי עכשיו ברור לגמרי שיפוטרו.

משה שרוני: העורף נותן פקודה לא לפתוח מפעלים – מעסיקים יפטרו.

משה שרוני: אמרו לי: הכל בסדר, ולקח בערך יומיים-שלושה להבין ששום דבר לא בסדר.

משה שרוני: הכרזנו מצב מיוחד בעורף, ולא טיפלנו בכל ההיבטים החברתיים-הסוציאליים של המצב החדש הזה, והתברברנו עם משרד האוצר והמעסיקים וההסתדרות על מנת להבטיח שעובדים יקבלו הגנה, ומעסיקים יקבלו שיפוי.

משה שרוני: לכן אני אומר – לי אין בעיה עם הצעת היושב-ראש שנחכה.

משה שרוני: הנטייה שלי היא לחזור להגדרה המאוד כללית של מצב מיוחד בעורף, ואם פתאום יקבלו כמה אנשי מילואים מקדמה – מבלי שלדעת מישהו מגיעה להם מקדמה– זאת רק מקדמה, אז מה הבעיה?

משה שרוני: רן כהן: אז יחזירו.

משה שרוני: אריה אלדד: הבעיה היא שאני הבנתי שזה לא מכסה חלק מהמצבים.

משה שרוני: אל"מ חני כספי: נכון.

משה שרוני: "חומת מגן" זה לא מכסה.

משה שרוני: אריה אלדד: יכול להיות שלא יוכרז מצב בעורף - - - עמי אילון: אז אני אומר:

משה שרוני: כולל מצב; אינני אומר: רק מצב מיוחד בעורף.

משה שרוני: אריה אלדד: זה לא מזיק, אבל זה לא סוגר לנו את הפינה.

משה שרוני: היו"ר משה שרוני: בואו ניתן עוד שבוע ימים ונקבל הכל בכתב - תעבירו זאת גם לחברי הכנסת כדי שהם יידעו במה מדובר – נתכנס כאן ונסיים את הנושא.

משה שרוני: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.