ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 104, 2007-01-29 11:00

גאלב מג'אדלה: בוקר טוב לכולם.

גאלב מג'אדלה: ברשותכם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הפנים והגנת הסביבה לדיון בתוכניות מתאר בישובים הערביים: טייבה, ג'לג'וליה, כפר ברא, טירה וקלנאסווה.

אפי איתם: כבוד השר שהתמנה אתמול, תן לי בהזדמנות חגיגית זו לברך אותך ולהביע את ביטחוני שאתה תהיה מייצג נאמן של מדינת ישראל קודם כל ואחר כך גם את הציבור או חלק מהציבור ששלח אותך.

אפי איתם: אני בטוח שמדינת ישראל תצא מזה נשכרת.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: הדיון הזה הוא ביוזמת חבר הכנסת אחמד טיבי שביקש דיון מהיר וגם ביוזמת ועדת הפנים מאחר שחשבנו כבר יותר משנתיים שנושא תכנון הבנייה הוא התכנון המורכב והחשוב שעומד על סדר יומה של החברה הערבית ומשרד הפנים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מאמינים הנושא הזה חייב להיות מטופל בצורה מקורית, יצירתית ושורשית גם על ידי משרד הפנים וגם על ידי הממשלה.

גאלב מג'אדלה: לדיון הזה הזמנו את האנשים הנוגעים בדבר ואני מאוד מקווה שאת הדיון הזה נסכם ונראה איך אנחנו יכולים להבטיח מקסימום בנייה מורשית ומינימום בנייה לא מורשית, איך אפשר בפרק הזמן של שנת 2007 לגייס את כל התקציבים הדרושים כדי שבסוף השנה יהיו לנו יותר תוכניות מתאר והרבה יותר תוכניות מפורטות מאושרות.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שמר יוסטמן יודע, כבר הודעתי על כך גם למנכ"ל משרד הפנים, שבתקציב 2007 נצביע על הסעיף ונצבע אותו.

גאלב מג'אדלה: סיכמנו עם משרד האוצר שיהיה סעיף ייחודי צבוע בסכום של 50 מיליון שקלים בתוכניות המתאר לשנת 2007.

גאלב מג'אדלה: הגבילו את זה בכך שבעת ובעונה אחת ובמקביל יעבדו יותר מ-15 מהנדסים כדי שלא ייווצר מצב שלכל מהנדס יש 5-6 תוכניות מתאר והוא לא מספיק לעשות עשרה אחוזים מהעבודה, כך שמסיימים את השנה ללא תוכניות מתאר ומחזירים את הכסף.

גאלב מג'אדלה: בעבר נתנו מספר מהנדסים ומתכננים, אבל בסוף השנה מצאנו את עצמנו מחזירים את התקציב הזה כי לא עשו בו שימוש כי המהנדסים והאדריכלים שלקחו עליהם את המשימה לא הספיקו לסיים את העבודה מאחר שיש קשיים רבים בדרך, סיבוכים ודברים מורכבים שלוקחים זמן רב.

גאלב מג'אדלה: ברגע שאתה מפקיד בידי 15-20 מהנדסים שלושים תוכניות מתאר, יש סיכוי סביר וגדול שבתום שנת התקציב 2007 יחזרו מעט מאוד תקציבים המיועדים לתוכניות מתאר ותוכניות מפורטות.

גאלב מג'אדלה: סיפרתי לחברי הוועדה והבאתי דוגמה חיה כדי שתבינו וכדי שלא נדבר באופן תיאורטי.

גאלב מג'אדלה: עבדכם הנאמן, בשנת 2001, כחבר מועצה שרצה לגור בשכונה חדשה, קידמתי תוכנית מפורטת כאשר חיים רמון היה שר הפנים, ובשמונה חודשים בלבד הייתה לנו תוכנית מפורטת על נ-136 ל-49 דונם.

גאלב מג'אדלה: אם תרצו, אין זו אגדה, ואנחנו רוצים.

גאלב מג'אדלה: אם אנחנו מטילים על האנשים הנכונים ואם אנחנו משלבים ידיים, נוכל לקצר פרק זמן של 15 שנים של תוכנית מתאר ולעשות זאת במספר שנים ספורות, אולי שנתיים עד שלוש.

גאלב מג'אדלה: לעניין הזה הזמנו את מנהל התכנון שהוא השותף שלנו לעניין הזה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקוות ולהאמין שהשנה נוכל להתקדם התקדמות משמעותית לגבי תוכניות המתאר וגם לגבי תוכניות מפורטות של הישובים שהזכרתי קודם לכן.

גאלב מג'אדלה: בירכתי אתכם ואני מברך אתכם פעם נוספת על כך שהצלחתם לעשות הפרדה ולממש את האפשרות שיכולה לרוץ תוכנית מפורטת במקביל לטיפול בתוכנית מתאר כדי להקל על האזרחים ולאפשר לתושבים לבנות בית מורשה ועל-פי חוק, בהתחשב בעובדה שהם חיכו הרבה זמן.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שבנוסף לכך שנאפשר לשניים-שלושה חברי כנסת להתייחס לנושא, נאפשר לראש עיר אחד או שניים שיתייחס גם הוא לעניין.

גאלב מג'אדלה: אמרתי לחברים ששאלו אותי שנדמה לי, שיש הבדלים קטנים מאוד ושונים מאוד בנושאים של הישובים שנמצאים על סדר היום.

גאלב מג'אדלה: הבעיה היא קטנה ואחידה עם הבדלים קטנים ומעטים בין ישוב לישוב.

גאלב מג'אדלה: אמרתי גם לחבר הכנסת טיבי - כאשר נפגשתי עם ועד היוזמה של תכנית המתאר של טייבה, שלדעתי הרוב הגדול של תביעותיהם צודקות – שזה ישוב קלאסי לישוב שלי, בקעה אל גרביה, כאשר יש בעיה עם קו התפר במזרח, עם חוצה ישראל במערב, מגל בדרום, וקיבוץ מצר בצפון.

גאלב מג'אדלה: הבעיה היא אותה בעיה והיא זהה לחלוטין.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מוצאים את הבעיה הזו גם במקומות נוספים בצפון ולכן סברתי שצריך לקיים דיון עקרוני וגם דיון ייחודי כדי לראות איך אנחנו תוקפים את הבעיה ופותרים אותה.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שמנהל התכנון במשרד הפנים היה רוצה לראות את אזרחי ישראל הערבים בונים בית מורשה לפי כל הכללים ולפי החוק, כדי שיוכלו גם לחיות את חייהם ולא יעלה על הדעת שבית לא יהיה מחובר לחשמל ולא יעלה על הדעת שבית יקום באופן לא חוקי והוא לא ייהנה מכל הזכויות שמגיעות לו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יודעים שזה מעגל.

גאלב מג'אדלה: הבית לא מורשה, הוא לא משלם אגרות, הרשות מפסידה והאזרח לא מקבל את הזכויות המגיעות לו בתחומים השונים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שגם לרשות המקומית וגם לאזרח יש אינטרס שייבנה בית מורשה על פי כל הכללים ועל פי החוק כי אז כולנו נצא נשכרים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להפריך את הדעה הקדומה שאמרו לי חבריי שטוב לערבים לבנות בנייה לא מורשית ולא חוקית.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהם בהחלט טועים.

גאלב מג'אדלה: טועה טעות מרה מי שחושב שיש אינטרס לאזרח הערבי לבנות בית לא מורשה.

גאלב מג'אדלה: מאז הוכחתי את הדבר, הפסקתי לשמוע את הדבר הזה מכמה גורמים.

גאלב מג'אדלה: הוכחתי להם שבכל המובנים טובת האזרח, הישוב, העירייה וכל הגורמים היא בזה שייבנה בית מורשה.

אחמד טיבי: אין ספק שמדובר בדיון חשוב, הן לגבי טייבה והן לגבי ג'לג'וליה וקלאנסווה.

אחמד טיבי: טייבה היא העיר המרכזית באזור המשולש הדרומי וכבר ב-1962 הייתה תוכנית מתאר שהוכנה.

אחמד טיבי: ב-1971 אושרה תוכנית המתאר וכל מה שאושר הוא מזרחה לכביש 444.

אחמד טיבי: בשנת 1982 הוכנה תוכנית מתאר ביוזמה של ועדת התוכניות, אך היא לא אושרה עד עצם היום הזה.

אחמד טיבי: בשנת 1999 עיריית טייבה יזמה הכנה של תוכנית מתאר שכוללת את כל תחומי החיים, בהתייעצות ובליווי של ועד ציבורי ושל אנשי מקצוע, אולם עד לעצם היום הזה התוכנית הזאת לא אומצה ובמקומה ועדת התכנון האזורית יזמה תוכנית אחרת במסגרת אשכול 5, הכוללת את טייבה, טירה וקלאנסווה, שבעטייה הייתה מחאה, שאלות והשגות של רבים מקרב התושבים בטייבה.

אחמד טיבי: אגב, התוכנית הזאת אושרה חודש לפני הבחירות המוניציפאליות.

אחמד טיבי: היא לא קשורה לעירייה הנוכחית אלא קשורה להנהלה הקודמת שאישרה אותה חודש לפני הבחירות.

אחמד טיבי: תמיד צריך להיות זהיר בהחלטות אסטרטגיות, או בהבאתן לידי אישור או בכלל רצוי לא לקבל החלטות כאלה חודש לפני הבחירות כי השיקולים בדרך כלל הם לאו דווקא שיקולים מהותיים ומקצועיים.

אחמד טיבי: התוכנית הזאת הביאה להקמתו של ועד ציבורי – נדמה לי באפריל 2006 – שהעלה לסדר היום הציבורי את התנגדות הציבור ואספקטים שליליים ארוכי טווח בעיקר בכל מה שקשור להכנת תוכנית המתאר.

אחמד טיבי: התוכנית הזאת חסרה אלמנט חשוב.

אחמד טיבי: תוכניות מתאר, מטרתן לצפות שהיעד שלהן שנת 2020 למשל.

אחמד טיבי: בדרך כלל חשוב שיהיה שיתוף או ליווי ציבורי וכך לקבל השגות, עצות, הצעות וכולי, אבל ההליך הזה לא התקיים בנושא הזה ולכן מהבחינה הזאת האינטרס הציבורי לא מוצג במלוא עוזו, חומרתו, חוזקו וחשיבותו.

גאלב מג'אדלה: ראש מינהל התכנון אמר בישיבות הוועדה שהתקיימו בקדנציה הקודמת – והתקיימו שבע ישיבות בנושא התכנון במגזר הערבי – ששיתוף הפעולה הוא מרכיב ואלמנט חשוב מאוד.

אהוד יוסטמן: אכן התקיים תהליך ארוך ואמיתי בעניין הזה, והוא מתועד.

אחמד טיבי: תוכנית המתאר מסתמכת על תוכנית מתאר מחוזית, תמ"א 3/21 והיא אושרה בנובמבר 2003 למרות התנגדות העירייה בזמנו.

אחמד טיבי: כמו שאמרתי, בשנת 1999 התחילה העירייה בתכנון תוכנית המתאר אך התוכנית הזאת לא התקבלה.

אחמד טיבי: אמרתי מה קרה באוגוסט 2005, חודש לפני הבחירות.

אחמד טיבי: יש חשש – וזה החוט המקשר את כל ההשגות ואת כל המחאות והחששות של התושבים בטייבה, ואני אחד מהם – שמא התוכנית הזאת תצמצם את עתודות הקרקע, שהתוכנית לא דואגת לאינטרס של טייבה אלא תשים את ידה על עתודות הקרקע האלה באזורים שונים של הישוב - למשל, הפקעה היא המטרה – בכל מה שקשור לאזור של נחל אלכסנדר וגם בכל מה שקשור לאי-מתן אפשרות התרחבות בפרויקטים ציבוריים, ולאו דווקא בבתים פרטיים, מעבר לכביש 6.

אפי איתם: מי זו היד הזאת?

אפי איתם: במי חושדים כאן?

אחמד טיבי: בממשלה.

אחמד טיבי: היות שהציבור הערבי כבר נכווה על-ידי הפקעות, אומרים כאן התושבים – הרי כל הזמן אומרים שהערבים בונים ללא רישיון והם עושים זאת בכוונה – שבא ישוב בתיאום עם העירייה ואומר שהוא רוצה תכנון מודרני שיהיה לטובת הציבור בעשרות השנים הקרובות.

אחמד טיבי: בישוב טייבה יש מחסור בקרקעות, כמו שקורה בישובים אחרים.

אחמד טיבי: באים ואומרים להם שרוצים לעשות סביבה ירוקה באזור נחל אלכסנדר.

אחמד טיבי: אני גר בטייבה ונחל אלכסנדר אף פעם לא עלה על גדותיו.

אחמד טיבי: מה דרוש כדי לשקם את נחל אלכסנדר?

אחמד טיבי: שהממשלה, המשרד לאיכות הסביבה ומשרדים אחרים, ינקו את קרקעיתו, ישימו לב אליו ואז החשש שהוא יעלה על גדותיו ויפגע, לא יהיה קיים.

אחמד טיבי: פריז ולונדון חצויות על ידי נהר שמטופל ולא מפקיעים אלפי דונמים משתי גדותיו.

אפי איתם: דיברו על 50 מיליון שקלים.

אפי איתם: אם עיריית טייבה תחשוד בממשלה שהיא רוצה לעשוק את אדמתם של הערבים, לעולם הם לא יגיעו להבנה בנושא תוכנית מתאר.

אפי איתם: אני לא אומר שרוצים בזה, אבל אם בסוף יש חשד שהממשלה עומדת לעשוק את קרקעות טייבה, אז ממילא הם לא יגיעו לשום הבנה.

אפי איתם: יעמידו 20 מהנדסים, אבל בסוף יאמרו שהממשלה בתכנון שלה זוממת לגנוב את הקרקעות של התושבים.

אחמד טיבי: אתה מכיר את המקרה של הפרנואיד שכל הזמן חשש שמא ימות, ובסוף על קיברו ביקש לכתוב "אמרתי לכם".

אחמד טיבי: כאן לא רק שהוא פרנואיד אלא כבר הפקיעו לו את הקרקע בעבר ולכן הוא חושש.

אחמד טיבי: במקרה עליו אני מדבר הוא לא סתם חושש בגלל שאין תוכניות ואין מטרות, אלא במקרה הזה התוכנית מונחת מולו וכתוב שחור על גבי לבן שכביש 6 יהיה הגבול המערבי שמעברו אין בנייה.

אחמד טיבי: עיריית טייבה רוצה להקים בית קברות ורוצה לעשות זאת על אדמות טייבה, אבל זה נכנס כאן, מערבה לכביש 6, דבר שיוצר מצב שטייבה תהיה משני העברים.

אחמד טיבי: אני מדבר על תחום שיפוט של טייבה.

אחמד טיבי: דחו את הבקשה.

אחמד טיבי: דיברתי על נחל אלכסנדר.

אחמד טיבי: לגבי האדמה החקלאית שמעבר לכביש 6, השטח שלנו הוא 5,250 דונם.

אחמד טיבי: הם קוראים לו אזור נחל וסביבתו.

אחמד טיבי: אנחנו מסכימים שייעשה השימוש שגם העירייה מבקשת שייעשה וגם הציבור מבקש שזה יהיה הייעוד של הסביבה.

אחמד טיבי: לכן אדוני היושב-ראש, תושבי טייבה, גם כך הישובים הנוספים, מאוד מעוניינים להקים ולאשר תוכניות שמבטיחות עתיד נאות לילדינו, שמבטיחות פיתוח סביר, לא פיתוח של מגדל העמק.

אחמד טיבי: צריך לקחת בחשבון את ההערות וההשגות של הוועד הציבורי ושל העירייה.

אחמד טיבי: בעיר יש שיתוף פעולה מצוין בין שני הגופים האלה והמטרה היא שיפור תוכניות המתאר והבטחת העבודות הקרקעיות של טייבה.

אחמד טיבי: טוב תעשה ועדת התכנון המחוזית ומשרד הפנים אם יבואו לקראת התושבים, יקשיבו לצרכים שלהם, ישקלו ויענו על הצרכים.

אחמד טיבי: כך יהיה ישוב שתושביו יבנו עם רישיונות, אבל גם צריך למצוא פתרון לבתים שנמצאים כבר עכשיו מחוץ לתוכנית המתאר.

אחמד טיבי: טייבה היא מודל, וכמו שאמר היושב-ראש, כך גם לגבי המקומות האחרים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נכנסתי לתפקיד שלי באוקטובר 2005 והבנתי שיש תוכנית מתאר שנמצאת בפני הוועדה המחוזית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קראתי אותה, קיימנו כמה ישיבות והגשתי את ההערות שלי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לתוכנית המתאר יש כמה בעיות רציניות שהועלו בכל הישיבות, במיוחד בישיבה עם הוועדה המחוזית, אבל לצערי הוועדה המחוזית באה לישיבה עם החלטה שהייתה כתובה מראש ולא הקשיבו לטיעונים שהעליתי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: באותה ישיבה ביקשתי להעביר את התוכנית עוד פעם לוועדה המקומית.

גאלב מג'אדלה: אם אני מבין נכון, ביקשת למשוך את התוכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נכון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למשוך את התוכנית ולא בגלל שאנחנו לא רוצים תוכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: במקצועי אני מהנדס ואני יודע מה החשיבות של תוכנית מתאר ואני רוצה בה, אבל אני רוצה תוכנית מתאר שתענה על הציפיות, על הצרכים ועל הראייה היותר עתידית לטייבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כאשר מדברים על תוכנית מתאר, לא מדברים על תוכנית מפורטת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תוכנית מפורטת באה לייעד שטח מסוים ליעדים מוגדרים, ואילו תוכנית מתאר באה להסתכל על הישוב כישוב עתידי, על הרזרבות של הקרקעות ועל השימושים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: על טייבה חלה תוכנית מתאר מחוזית, תמ"מ 3/21 שיש בה כמה בעיות רציניות והיום אנחנו נתקלים בהן.

גאלב מג'אדלה: אתה מתכוון לתוכנית מנובמבר 2003.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היא אושרה אבל בתוכה יש בעיות שלפי דעתי גם תכנונית לא היו צריכות להיות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מדובר בשטח נוף שהוא בצד המזרחי של טייבה שהוא גובל עם הקו הירוק.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל הזמן זו הייתה עתודה לבנייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מצד דרום יש לנו מחצבות שעוד לא קיבלנו את ההחלטות, כי גם אנחנו וגם מינהל התכנון היינו בדעה אחת שלא יכול להיות שיהיה במקום הזה אזור מחצבות וביקשנו לבטל אותן, אבל עד לרגע זה לא קיבלנו החלטות בקשר לביטול.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מאזור המחצבות מבקשים שיהיו במרחק של 500 מטרים, אבל הבתים שהם לפי תוכניות מפורטות ומאושרות, יש בית אחד שיש לו היתרי בנייה והוא במרחק של פחות מעשרים מטרים מאזור המחצבות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: את הפרדוכס הזה אני לא יכול להבין וזו אחת הנקודות שדיברנו עליה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הנוף עצמו, אני לא רואה מקום כי אני לא רואה המשכיות, אין אליו דרכי גישה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כדי להגיע אליו אתה צריך לחצות בית שלא יכול להתאים לשטח נוף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לשטח הזה קראו שטח נוף כדי שיהיה מחסום בהתפתחותה העתידית של הבנייה בטייבה מאחר שהיינו רוצים להתפתח יותר ולהשאיר יותר קרקע חקלאית.

אפי איתם: למה לדעתך רוצים לחסום את ההתפתחות של טייבה?

אפי איתם: אומר את זה חבר הכנסת טיבי וגם אתה אומר את זה.

אפי איתם: למה?

אפי איתם: מי זומם לחסום את ההתפתחות של טייבה?

אפי איתם: מי אומר מאחורי המזימה?

קריאה: זאת לא מזימה.

קריאה: זו מציאות.

אפי איתם: של מי התוכנית לדכא את ההתפתחות של טייבה?

גאלב מג'אדלה: מי שצריך לענות על השאלה של אדוני זה מי שיזם את התוכנית.

גאלב מג'אדלה: הטענה צריכה להיות מופנית אליו .

אפי איתם: אני מתרשם מדבריו של ראש העיר ומדבריו של חבר הכנסת טיבי שיש מזימה או תוכנית לדכא את התפתחות טייבה, ואני, חבר כנסת בכנסת ישראל, שואל מי עומד מאחורי המזימה הזאת.

קריאה: זאת לא רק טייבה.

קריאה: מי שהכין את תמ"מ 21 לא חשב על הישובים הערבים.

אפי איתם: אם המדינה היא נגד הערבים, בואו נדבר על זה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא רוצה להיכנס לפוליטיקה למרות שלימדו אותי בטכניון שתכנון זה פוליטיקה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בכל-זאת אני אענה לכבודו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תנו לי לדבר כי לא כל יום אני מקבל הזדמנות כזאת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שהיום צריך לחשוב שוב על החוקים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בטייבה למשל יש תביעות לבעלים ומדובר ביותר מ-6,000 תושבים שמבקשים פיצויים על ירידת ערך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התוכנית עצמה לא נמשכת למקומות אחרים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למשל, נחל וסביבתו, בעיקרון יש מצב שקוטע את הרצף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בנוסף, בתוכניות של נחל וסביבתו לפי תמ"מ 21 אפשר לעשות פיתוח של ספורט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בתוך אותה תוכנית המתאר שהוגשה לוועדה המחוזית אומרים שגבול ההתפתחות הוא כביש 6.

אפי איתם: לא ענית לשאלה שלי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שיזם את התוכנית, הוא יודע את הסיבות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לפי דעתי ההגבלה הזו לצד מזרח, למרות שיש מקומות שטייבה הגיעה לגבול הירוק, לעשות מזה נוף, אני לא רואה את הסיבה לכך, לא תכנונית ואפילו לא פוליטית.

אפי איתם: אומרים כאן ראשי ערים אחרים, ולא רק טייבה, הטענה הבסיסית היא שבכל מקום שרואים ישוב ערבי, לממשלה ולמדינה יש תוכנית לצמצם אותו, להגביל אותו, לגזול את אדמותיו.

אפי איתם: אם זה כך, בחיים לא יהיו תוכניות מתאר, כי הם יכתבו תוכנית ואתם תאמרו שזו קנוניה לגזול את אדמותיכם.

אפי איתם: השאלה אם זו הטענה הבסיסית.

אפי איתם: אם זו הבעיה, תשימו אותה על השולחן כי זאת לא בעיה של מהנדסים.

אפי איתם: אם מדינת ישראל היא נגד הישובים הערביים והיא רוצה לדכא אותם, תאמרו זאת.

אפי איתם: אני מבטיח לכם שגם אם יהיו עשרים מתכננים, לא תהיה התקדמות.

אפי איתם: הם יתכננו, אלה יגידו שלא התייעצו אתם וכולי.

אפי איתם: הדיון הוא לא כמה כסף יהיה למתכננים, כי הם יכולים לתכנן במשך מאה שנים אבל לא יגיעו לתוכנית מתאר כי הגישה הבסיסית היא שהמדינה רוצה לעשוק את הערבים.

אחמד טיבי: זה הוכח.

קריאה: אתה מכיר את המציאות טוב מאוד.

קריאה: אתה מגלגל עיניים.

קריאה: אכן רוצים לקחת את הקרקע של הערבים.

אפי איתם: אם זה כך, למה מדברים על תקציב של מהנדסים?

אפי איתם: תאמר שמדינת ישראל החליטה לקחת את הקרקעות של הערבים ולעצור את ההתפתחות שלהם.

אפי איתם: אם זה כך, צריך לקיים דיון על זה.

אחמד טיבי: ראש העיר רוצה בית קברות, מגרשי ספורט ושזה לא יהיה שטח ירוק.

אחמד טיבי: זה מה שמבקשים אנשי טייבה.

אחמד טיבי: הם לא מבקשים לעלות על נתניה, אלא מבקשים התרחבות סבירה של העיר ותכנון פורמאלי.

קריאה: אנחנו ניאבק על כל דונם.

קריאה: ניאבק מול הרשויות שלא רוצות לתת לישובים הערבים להתפתח בצורה נורמאלית.

קריאה: צריך להיות שוויון תכנוני.

גאלב מג'אדלה: אני לא רוצה בישיבה האחרונה שלי כאן להשתמש בסמכותי.

גאלב מג'אדלה: ידענו שהדיון הוא דיון מורכב.

גאלב מג'אדלה: אני מציע לכל אלה שרוצים לתרום את חלקם שהדיון הזה יהיה דיון ענייני ונעמיד את הבעיה במרכז הדיון.

גאלב מג'אדלה: אין כאן תקשורת וגם לא נוציא הודעה לעיתונות.

אפי איתם: בעיניי זה נושא מהותי.

גאלב מג'אדלה: השאלה שלך היא שאלה נכונה שצריך להתמודד איתה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מוכרחים לומר את האמת שלנו, גם אם היא כואבת.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך שלא יכולים להביא תוכנית מתאר בניגוד לרצונו של הציבור, כי עם כל הכבוד למתכנן המחוזי, עם כל הכבוד לממונה על המחוז, ועם כל הכבוד למועצה הארצית, אם לא ישכנעו את נציגי הציבור ברמה הציבורית וברמה המקצועית שזו תוכנית טובה והיא לטובת הציבור, זה לא יהיה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שנאפשר לנציגים לומר את דברם ואחרי כן נעמיד את השאלה שלך במרכז הדיון, כדי שנשמע תשובה.

גאלב מג'אדלה: יכול להיות שבינתיים יש תשובות למי שיזם את התוכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: באותה ישיבה ב-10 באפריל 2006, בה הופקדה התוכנית, היא הופקדה בתנאים, העליתי את הבקשה להחזיר אותה ואני מחזיק כאן דף ממנו קראתי כמה נקודות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בטייבה יש כמה בעיות כאשר אחת מהן היא לפחות התחזית, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לגבי מספר התושבים שיהיה בטייבה באותו תאריך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לפי זה מדובר בתוספת בנייה בתחום הקו הכחול של 500 דונם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ההפרש הזה, לפי אותם חישובים ונוסחאות, 500 דונם לא יכולים לבוא בלי התנגדויות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התשובה הייתה, עליה גם הגשנו ערר, שכאשר תופקד התוכנית, נגיש התנגדויות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא יכול להיות שיוסיפו 500 דונם ללא התנגדויות, כי זה ישנה תכנון שלם.

גאלב מג'אדלה: באיזה תאריך ביקשתם למשוך את התוכנית?

עבד אל חכים חאג' יחיא: באותה ישיבה, ב-10 באפריל 2006.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בדיון בוועדה המחוזית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחר כך הייתה החלטה של הוועדה המחוזית, בספטמבר 2006, ואין לנו אפילו המלצה לגבי התוכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אין לנו פרוטוקול בעירייה שמאמץ את התוכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הגשנו מכתב לוועדה המקומית בשם העירייה ובו נאמר שאנחנו מבקשים למשוך את התוכנית.

גאלב מג'אדלה: אני מקדם בברכה את מנכ"ל משרד הפנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בטייבה עד היום יש בעיה ואני מתכוון לריב המפורסם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בשנים 1995 ו-1996 היה בטייבה חליפין כאשר עיריית טייבה הפקיעה שטחים במתחם של משפחת חרירי ובתמורה הציעה לציבור במכרז לקנות מגרשים ציבוריים כדי לפצות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קיבלתי את העירייה ויש לי כמה וכמה פסקי דין נגד העירייה לפיהם מבקשים פיצויים עבור אותה קניית המגרשים, כאשר הקנייה הזו הייתה במכרז והתשלום היה בשיק בנקאי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התשלום נכנס לוועדת נאמנים שטיפלה בנושא הזה והכסף הועבר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא מוצא פתרון לשטחי הציבור שצריך להעביר לאנשים שקנו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: במקומות אחרים תוכנית מתאר שבאה לדבר על 14-15 שנים קדימה, היא לא נותנת את הפתרון לזה ובנוסף אנחנו צריכים עוד שטחים להרחבה בגלל חוסר בשטחי ציבור.

גאלב מג'אדלה: תעביר אלינו מסמך ובו תציין את הנקודות המרכזיות וההשגות שלכם לגבי התוכנית.

גאלב מג'אדלה: במסמך הזה תאמר לנו אם היו נענים לבקשתך למשוך את התוכנית ב-10 באפריל 2006, האם לא היה נגרם נזק ציבורי לאזרחי טייבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נקודה נוספת שקשורה גם להגנה על הסביבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: טייבה קיבלה החלטה שאנחנו מתכוונים להיות עיר ירוקה ועל כך הגשנו מכתב למינהל התכנון ובו ביקשנו לתכנן את התוכנית ולתכנן את העיר כעיר ירוקה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שוב התשובה הייתה שזה ייעשה במסגרת ההתנגדויות לתוכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא רוצה שירוקנו את התוכנית מתוכנה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אפשר לתת פרק זמן של כמה חודשים, לחסוך את כל ההתנגדויות ולבוא עם תוכנית שהיא מתוכננת ועונה על הצרכים של טייבה – הייתי חושב שזה עדיף לכולם.

זוהיר טיבי: אני מודה על ההזדמנות שניתנה לי לייצג את הוועד הציבורי בנושא חשוב זה.

זוהיר טיבי: תוכנית המתאר אמורה בראש ובראשונה לתת מענה לצרכים של האוכלוסייה ולשרת את האוכלוסייה, ולתת אופק עתידי לצרכים של האוכלוסייה.

זוהיר טיבי: הצרכים שלה הם בנושא של בנייה, תעשייה וכל מה שצריך.

זוהיר טיבי: זו המטרה שלנו.

זוהיר טיבי: תוכנית מתאר צריכה לבוא בשיתוף פעולה עם האוכלוסייה.

זוהיר טיבי: לא יכול להיות שתוכנית מתאר תבוא על אף התנגדותה של כל האוכלוסייה וההתנגדות היא מקיר לקיר.

זוהיר טיבי: האוכלוסייה בטייבה לא תומכת בתוכנית הזאת ואני לא צריך להביא נימוקים.

זוהיר טיבי: האוכלוסייה של טייבה מקיר לקיר אומרת שהתוכנית הזו לא עונה על הצרכים של טייבה.

זוהיר טיבי: עד עכשיו נרשמו 1,500 אנשים שמבקשים למשוך את התוכנית.

זוהיר טיבי: ראש העיר מתנגד לתוכנית, ועדת התכנון והבנייה מתנגדת, ויש החלטה שהתקבלה בישיבה של ועדת התכנון שהתקיימה ב-6 בספטמבר 2006, שגם היא מבקשת למשוך את התוכנית בחזרה.

גאלב מג'אדלה: שאל אותי מנכ"ל משרד הפנים מה רוצים ואמרתי לו שרוצים את שיתוף הקהילה בהכנת התוכנית.

זוהיר טיבי: אני לא אדבר על השיתוף שהיה ולא היה, כי לא היה.

זוהיר טיבי: אני הייתי בין אלה שהיו ולא ראו שום דבר.

זוהיר טיבי: כדאי שתדעו באיזו תוכנית מדובר.

גאלב מג'אדלה: תעמוד על שיתוף הקהילה שלדעתך לא היה ראוי.

זוהיר טיבי: זומנתי לשתי ישיבות.

זוהיר טיבי: התוכנית מעולם לא הוצגה בפנינו.

גאלב מג'אדלה: איפה היו שתי הישיבות האלה ומי היה אמור להציג את התוכניות?

זוהיר טיבי: הביאו את מתכנן התוכנית והציגו תוכנית, אבל התוכנית הזו לא הוצגה בפנינו.

זוהיר טיבי: אפשר לומר כל מיני דברים, אבל התוכנית הזו לא הוצגה בפנינו.

זוהיר טיבי: אני אומר שהתוכנית הזאת לא עונה על הצרכים של האוכלוסייה, קודם כל מבחינת הגידול הטבעי.

זוהיר טיבי: הגידול הטבעי שמדברים עליו, כאשר טייבה תגיע ל-45 אלף תושבים.

זוהיר טיבי: אנחנו אומרים שהיא תגיע ל-55 אלף ואני אומר שההבדל הזה של 10,000 הוא מאוד משמעותי.

זוהיר טיבי: מי שמסתכל על טייבה, רואה בדיוק את הצורה של טייבה.

זוהיר טיבי: טייבה היא כאן, ומערבה לכביש 6, קראו לזה אזור נחל.

זוהיר טיבי: איזה נחל עובר כאן?

זוהיר טיבי: נחל שזורם חודש-חודשיים בשנה.

זוהיר טיבי: לזה צריך 6,500 דונם?

זוהיר טיבי: אם היינו מקבלים את זה עם תוכנית, אבל התשובה שמתקבלת ממשרד הפנים, שחור על גבי לבן, שכביש 6 הוא בין תחום הפיתוח העירוני והשטח הבנוי.

זוהיר טיבי: כתוב.

זוהיר טיבי: זו התשובה שלהם.

זוהיר טיבי: הגבול של הפיתוח של עיריית טייבה, יהיה כביש 6.

גאלב מג'אדלה: אומר דוקטור טיבי, יושב-ראש היוזמה הציבורית, שהתוכנית הזו מעולם לא הוצגה בפניהם.

קריאה: שיסביר מדוע.

אהוד יוסטמן: אני רוצה לומר משפט אחד שהוא מאוד חשוב.

אהוד יוסטמן: אני יודע שיש פה אמוציות גדולות ויש כאן צרכים אמיתיים וזה מאוד חשוב, ואני לא מזלזל בזה, אבל אני רוצה שיהיה ברור שהכנת התוכנית הזאת – ואני מדבר כאיש מקצוע – היא כאשר עומדת לנגד עינינו ובראש כל העניין טובת התושבים וישוב יותר טוב.

אהוד יוסטמן: קודם כל, שיהיה ברור.

אהוד יוסטמן: עוסקת בזה קבוצה של אנשים שעובדת 12-14 שעות ביום והיא עושה את המיטב שהיא יכולה.

אהוד יוסטמן: אני יכול לומר שמדובר באנשים מהשורה הראשונה – ואני לא מעיד על עצמי, אלה אנשים שעובדים אתי – והם אנשים יוצאים מגדר הרגיל.

אהוד יוסטמן: גם המתכננים הם מהשורה הראשונה.

אהוד יוסטמן: הכוונה היא מאוד טובה.

אהוד יוסטמן: קודם כל, היו שתי פעולות של שיתוף ציבור מתועדות.

אהוד יוסטמן: הסיבה של מה שאתה רואה כאן, היא איננה התוכנית שהוצגה בפניכם כאן.

אהוד יוסטמן: התוכנית שהוצגה בפניכם ואשר אושרה בוועדה המקומית, שזה לא בשליטתי, נעשתה ואושרה עוד בזמן ראש העיר הקודם.

אהוד יוסטמן: כמו שנאמר כאן על-ידי חבר הכנסת טיבי, זה היה זמן קצר לני שסיים את תפקידו.

אהוד יוסטמן: בא ראש העיר החדש אלינו ואמר שהוא לא יודע את הטענות הספציפיות של ראש העיר הקודם, אבל התוכנית הזו איננה עונה בדיוק על הצרכים שהם צריכים.

אהוד יוסטמן: אמרנו שיש פה שני דברים: האחד, אנחנו רוצים ללכת לקראתו, ושנית, יש כאן לוח זמנים שאנחנו רוצים לעמוד בו כי לאנשים הורסים בתים ואנחנו רוצים מהר לאשר תוכנית מתאר.

אהוד יוסטמן: הצענו לו לרשום לפנינו את כל רשימת הדרישות שלו, אנחנו נביא את זה בפני פורום של ועדה מחוזית – זאת עדיין לא הוועדה עצמה אלא האנשים שיושבים בוועדה מחוזית, שאני לא נמנה עליה – וננסה לשכנע אותם בטרם הדיון בנקודות שהוא מעלה.

אהוד יוסטמן: אותן הנקודות הוטמעו בתוכנית הזאת ולכן היא לא דומה לתוכנית המקורית אלא זו תוכנית שניסתה עוד להיענות לבקשות.

אהוד יוסטמן: צריך לומר עוד משהו, ודיברנו על זה גם בהזדמנות אחרת כשדיברנו על ג'לג'וליה.

אהוד יוסטמן: ועדת היגוי היא ועדה שממליצה על תוכנית מסוימת.

אהוד יוסטמן: נכון, בתוכנית שלנו היה מרכז ספורט מעבר לכביש 6.

גאלב מג'אדלה: יש ועדת היגוי לתוכנית טייבה?

אהוד יוסטמן: היא סיימה את תפקידה.

אהוד יוסטמן: הוועדה הזו המליצה על מרכז הספורט מעבר לכביש 6, המליצה לנצל את המקום לטובת השימוש לבית קברות כי חבל על הקרקע הזאת שהולכת לאיבוד.

אהוד יוסטמן: עם זאת, צריך להבדיל בין שתי תוכניות.

אהוד יוסטמן: תוכנית המתאר שלנו היא תוכנית שעדיין רצה ועדיין לא מאושרת, לבין התוכנית המחוזית 3/21 המאושרת והסטאטוטורית ממרץ 2003.

אהוד יוסטמן: צריך לומר שתוכנית מחוזית היא בהחלט תוכנית שעל בסיסה מתכננים, אם כי במקרה של ג'לג'וליה צריך לומר למשל שתוכנית המתאר קיבלה שינוי לתוכנית המחוזית ועשו שם אזור תעסוקה שלא נכלל בתוכנית המחוזית.

אהוד יוסטמן: זאת אומרת, הבסיס היא התוכנית המחוזית, היא מאושרת, כאשר יש הצדקה ומצליחים לשכנע את הוועדה המחוזית, ואני מצטער לומר שצריך לשכנע ועדה סטאטוטורית שהיא זאת שיש לה את הסמכות להכריע.

אהוד יוסטמן: אנחנו באנו עם תוכנית ואני אומר שוב שישבנו עם ראש העיר הנבחר ובהחלט הבנו לליבו.

אהוד יוסטמן: כדי לא להקל ישבנו בצורה מאוד זריזה והטמענו, לפחות בהמלצות שלנו.

אהוד יוסטמן: מבחינתי לא הייתה המלצה שביקשת ולא נכנסה.

אהוד יוסטמן: אני אומר זאת ואני מוכן להראות זאת במסמכים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מאחר שהמנכ"ל נמצא כאן, אני מבקש להוסיף נקודה נוספת בקשר לוועדה המחוזית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היא לא מאשרת תוכניות בקצב המינימאלי שצריך.

גאלב מג'אדלה: לכן אמרנו ללכת למועצה הארצית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קראתי בעיתון שבכרמל שבחיפה עומדים לאשר את הבתים הקיימים שם, ואני מבקש שיהיה דין אחד.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד לוועדה מחוזית, היא לא תורה מסיני והיא לא פסוק בקוראן.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד לוועדה המחוזית, ועדה מחוזית צריכה להיות קשובה לבקשות הציבור ונציגי הציבור.

גאלב מג'אדלה: אתה כמינהל תכנון מקצועי ממליץ בפניה לקבל סייגים, השגות והצעות של העירייה.

גאלב מג'אדלה: ועדה מחוזית היא לא תמיד מקצוענית, אלא יושבים שם אינטרסים שונים.

גאלב מג'אדלה: המתכננים המקצועיים, כבודם במקומם מונח.

גאלב מג'אדלה: אתה לא יכול להתווכח עם מתכנן מקצועי של טייבה בנושאים מקצועיים, אבל אני כן יכול להתווכח עם הוועדה המחוזית ואחר כך אני יכול לפנות למנכ"ל או לשר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המצב של טייבה כעת הוא שהשטח שלה הוא 19,200 דונם, מתוך המספר הזה 6,500 דונם מערבה לכביש 6, 2,500 אזור נוף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: טייבה תהיה במצור בין כביש 6 לבין אזור נוף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: 45 אחוזים מהשטח של טייבה יהיה למעשה מחוץ לשימוש של טייבה העיר.

גאלב מג'אדלה: השאלה אם המדינה תוכל לעמוד בתביעות לקרקע הזאת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה הבעיה להשאיר את האזור הזה כמו שהיה עד 2003 כאזור חקלאי עם נוף פתוח?

עבד אל חכים חאג' יחיא: גם כאן וגם כאן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא מבין מה הבעיה.

רם בלניקוב: אני מבקש מראש סליחה כי אני עומד לחלוק עליך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מכבדים כל דעה.

רם בלניקוב: הוועדה המחוזית – אני לא רוצה להיכנס לבעיות עדינות – במובנים מסוימים יש לה כוח יותר חזק מהתורה, היא אוטונומית, היא סטאטוטורית, יש עליה סמכות ערעור ולי אין סמכות להנחות אותה.

רם בלניקוב: היה לנו דיון האם היא מקצוענית או לא מקצוענית, אבל בוא נאמר שהמתכנן המחוזי שהוא חבר הוועדה, הוא איש מקצוע מהמעלה הראשונה ואני מכיר אותו אישית.

רם בלניקוב: הוועדה מעסיקה הרבה מאוד אנשי מקצוע.

רם בלניקוב: נכון שבמאזן האינטרסים בוועדה יש חברים שיש להם רקע שהוא לאו דווקא מהתכנון, אבל יכול להיות שהם מכניסים שיקולים שהם שיקולים זרים אבל אני מקווה שזה לא כך.

רם בלניקוב: אנחנו כמשרד הפנים לא נותנים להם הנחיות, כולל גם לא מינהל התכנון, אלא אנחנו מתווים להם מדיניות.

רם בלניקוב: יש היררכיה.

רם בלניקוב: יש קודם כל את תמ"א 35 שהיא גוזרת את עקרונות התכנון, מתחתיה יש רמה של תוכניות מתאר מחוזיות, ומתחתיה רמה של תוכניות מתאר מקומיות.

רם בלניקוב: בהערות נאמרו כאן על-ידי דוקטור טיבי, הוא חולק על תוכנית המתאר המחוזית, על חלקה לפחות, אבל זה לא דבר שבכלל אפשר לשנות אותו כרגע.

רם בלניקוב: אפשר להכניס בו תיקונים פה ושם, אבל תוכנית המתאר המחוזית היא קו מנחה.

גאלב מג'אדלה: אפשר ללכת לבג"ץ.

רם בלניקוב: ברור.

רם בלניקוב: הבג"ץ פתוח.

רם בלניקוב: נאמרה שלילה כמעט גורפת של חלק משמעותי של התוכנית שנוגעת לאזור הזה, וזה לא דבר שהוא נעשה כלאחר יד ומאושר כלאחד יד.

רם בלניקוב: זה דבר שאושר אחרי עבודת מטה.

רם בלניקוב: אני לא מצוי בפרטים של טייבה, אבל אני רוצה לסבר לכם את האוזן.

רם בלניקוב: כאן נאמר ש-9,500 דונם כוללים את הישוב.

רם בלניקוב: רמת-גן למשל היא עם 9,000 דונם ויש לה 40 אלף תושבים.

קריאה: אני אוכיח לך עוד מעט בדיון על ג'לג'וליה איך יוזמות התכנון של מנהל התכנון המקצועי, שהוא באחריותך, דבריו בישוב אחר נדחו.

רם בלניקוב: אגב, מינהל התכנון משקיע באופן יחסי מהתקציבים שלו את רוב המאמצים שלו למגזר הערבי.

גאלב מג'אדלה: זה נכון.

גאלב מג'אדלה: בנושא טייבה.

גאלב מג'אדלה: הוועדה ממליצה לעצור את התהליך, להחזיר את הדיון ולדון בו מחדש.

גאלב מג'אדלה: אנחנו ממליצים שהדיון יבוא לדיון מחודש, למחשבה מחודשת והתייעצות מחודשת וזאת ברמת מנכ"ל משרד הפנים, הממונה על מחוז מרכז, מינהל התכנון, עיריית טייבה.

גאלב מג'אדלה: זאת כדי שנצמצם את הנזקים ונמזער אותם ככל האפשר, כדי שתהיה להם תוכנית מוסכמת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא ניכנס לצד המקצועי, אנחנו לא מתכננים, אנחנו לא אדריכלים ואנחנו לא אנשי מקצוע.

גאלב מג'אדלה: אבל ברגע שיש פער כזה גדול בין המוצע לבין מה שנציגי העירייה – גם ברמה המקצועית וגם ברמה הציבורית – לבין התוכנית, צריך לעצור לפני שזה יהיה מאוחר ולראות יחד איך אפשר לצמצם ולמזער את הוויכוח ואת הנזקים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להאמין ביושר גם לאנשי המקצוע שרוצים בטובת טייבה אבל גם התושבים רוצים את טובת טייבה.

גאלב מג'אדלה: אני גם מוכן לקבל כל הצעה חלופית אחרת שתהיה מוכנה לבוא ולצמצם את הפער בין רצון התושבים ונציגיהם לבין רצון התוכנית על כל מרכיביה.

גאלב מג'אדלה: לכן להגיש שינוי לתוכנית, מבחינתנו זה סביר כדי שלא ניראה מדינה מצד אחד, ממשלה מאותו צד, משרד הפנים מאותו צד, מחוז מרכז מאותו צד, וכל אלה כאילו הם נגד האזרח.

גאלב מג'אדלה: אין לנו כוונה כזאת.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שאין כוונה כזאת של הממשלה או משרד הפנים שרוצה להתנכל לאזרח ולעצור את התפתחותו, כי בסופו של דבר זה לא ילך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים להיות באמת ובתמים בתוכנית מתאר ככל האפשר מתאימה.

אברהם צרצור: אני מציע לקבוע גם לוח זמנים.

אברהם צרצור: כולנו מאמינים שהנושא הזה יבוא לסיומו, ההצעה שלך היא הצעה משכמה ומעלה, אבל צריך להוסיף גם לוח זמנים כדי שכולם יתכנסו עד כמה שאפשר מהר, וזה חשוב מאוד.

גאלב מג'אדלה: אני מקבל את הצעתך, אבל זה לא הוגן להשאיר כאן לוח זמנים למישהו שבא להחליף אותי.

גאלב מג'אדלה: יכול להיות שאני אומר שלושה חודשים, אבל הוא ירצה חודש, ויכול להיות שאני אומר חצי שנה, אבל הוא ירצה חודשיים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שצריך ללכת ולתחום את העניין בלוח זמנים סביר כך שכולנו נוכל לעמוד בזה וככל האפשר למנוע נזקים שיחסמו את הדרך.

אני מציע עוד הודעה לתוספת.

אני בהחלט מקבל את הסיכום שלך, אבל אני מציע אדוני היושב-ראש שנקבע איזושהי קבוצה של שלושה חברי כנסת – אולי אתה אדוני, כמשימתך האחרונה לפני שאתה עוזב אותנו – שתלווה את התהליך הזה כדי למנוע מצב שבו ההצעה הזו תתמסמס ולמרות רצון ועדת הכנסת הרכבת הזאת תמשיך לנסוע בכיוון הלא נכון.

אחמד טיבי: הקבוצה הזו תבוא אל ועדת הפנים בעוד זמן סביר כדי למסור דוח.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שניתן פרק זמן של שלושה חודשים כדי לדווח לוועדת הפנים על הצעדים שנעשו ועל ההתקדמות שנעשתה בשילוב ידיים בין כל הגורמים שציינתי קודם וזאת כדי לצמצם את הנזקים ואת הפערים.

גאלב מג'אדלה: אני לא ממליץ על ועדה כי היום אני נפרד ממכם ואני עושה זאת בצער רב.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שבהחלט ועדת הפנים תצטרך לעקוב אחרי הנושא הזה מפני שאנחנו הולכים לשינוי של מודל.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהמנכ"ל צריך לברך על זה ולקדם את זה.

גאלב מג'אדלה: צריך לשבת ולהקשיב להלך הרוח של הציבור.

גאלב מג'אדלה: אי אפשר שנעמוד מהצד מול רצון עז כזה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שברשות

גאלב מג'אדלה: כם נעבור לישוב ג'לג'וליה, כדי שנוכל להספיק ולדון בישובים הנוספים.

גאלב מג'אדלה: לאחר מכן נלך לסיכום ולהתבטאות חברי הכנסת שביקשו את זכות הדיבור.

עודה פאייק: אדוני היושב-ראש, אדוני המנכ"ל שכבר נפגשתי אתו בשימוע שנעשה לא לפני זמן רב, באוקטובר 2006.

עודה פאייק: מאז הפגישה שלנו מצב הרשויות הורע.

עודה פאייק: חלק מהדברים שאני עומד לומר, אמרתי כבר בדיון שהיה לפני חודש.

עודה פאייק: מתאר ג'לג'וליה הוא מתאר שנגזר מהחלטת ממשלה בשנת 2000-2001.

עודה פאייק: בתוך החלטת הממשלה קמה ועדה בין-משרדית המורכבת משלושה משרדים והם נקראו יזמי התוכנית, והגוף הרביעי היא המועצה המקומית ג'לג'וליה.

עודה פאייק: שלושת המשרדים הם מינהל מקרקעי ישראל, משרד הפנים ומשכד השיכון.

עודה פאייק: אנחנו ארבעה גופים יוזמי התוכנית.

עודה פאייק: אנחנו מה שנקרא רשות קולטת.

עודה פאייק: מאז שהתחילה הוועדה הבין-משרדית עברו כחמש או שש שנים, עד שזכינו להניח את התוכנית הזו על שולחנה של הוועדה המחוזית בשנת 2005, וזאת לאחר ועדות היגוי, ועדות מקצועיות, ספרים, תוכניות ומיפוי של צורכי הישוב.

עודה פאייק: אדוני המנכ"ל, אתה אמרת כאן שיש בעיה של צפיפות או בנייה רבויה, אבל מתארה של ג'לג'וליה ערוך בהתאם למה שאתה אומר והוא כלול וסומן בתמ"א 35 כאשר הוא הוגדר כישוב מיוחד גדול כאשר בעתיד הוא יהפוך להיות עיר.

עודה פאייק: בוועדה המחוזית לא הכינו את החומר בהיבט או משיקול מקצועי ולא כפי שהוועדה, המועצה ושאר היזמים גיבשו וקיוו שהתוכנית הזו אכן תאושר, והיו מחלוקות בינינו לבין דרום השרון כאשר הוועדה המחוזית קיבלה את הטיעונים של הון השרון.

עודה פאייק: לפני השימוע שעשה המנכ"ל, הוא החליט לאשר את החלק הצפוני של המתאר.

עודה פאייק: חודש לפני השימוע שעשה לנו המנכ"ל, ראש אגף התכנון במשרד הפנים שהוא הסמכות המקצועית בעיניי והוא גם אחראי, המליץ על אישור החלק הצפוני כי הוא עונה על הצרכים של ג'לג'וליה והוא עשוי בהתאם לתוכניות, מיפוי וסקרים.

גאלב מג'אדלה: מה הגודל של השטח הצפוני?

עודה פאייק: כ-200 דונם.

עודה פאייק: חשוב שתדעו שתחום השיפוט של ג'לג'וליה הוא 1,700 דונם.

קריאה: מחיר הקרקע כמעט כמו בתל-אביב.

עודה פאייק: כן.

עודה פאייק: אני מדבר עכשיו על הצפיפות.

קריאה: זה בגלל הצפיפות.

עודה פאייק: תחום השיפוט של ג'לג'וליה הוא 1,700 דונם.

קריאה: זה המקום היקר ביותר באוכלוסייה הערבית, בגלל מחסור בקרקע.

עודה פאייק: מתוך 1,700 דונם, על 800 דונם חיים 9,000 תושבים.

עודה פאייק: 800 דונם אלה כוללים שטחים ציבוריים, שבילים וכבישים.

עודה פאייק: ישבנו עם המנכ"ל ובסופו של דבר הוא המליץ שיש להעלות את המתאר, וזה אחרי שהמתאר ירד מסדר היום ואנחנו לא יודעים איך ולמה.

עודה פאייק: החליטו להעלות את המתאר הזה, אבל ההחלטה שלו הייתה בהתניה שלפי הערכתי השפיעה על הוועדה המחוזית.

עודה פאייק: ההתניה של המנכ"ל הייתה לאשר את המתאר אבל לא לתת מתן תוקף לפני ועדת שיפוט לגבולות.

עודה פאייק: אנחנו את שלנו עשינו.

עודה פאייק: פנינו לוועדת גבולות מ-2005 וביקשנו שתקום ועדת גבולות.

עודה פאייק: לצערי עד היום לא זומנו למרות שהתבשרנו, אדוני המנכ"ל, שאתה עומד להקים ועדה.

עודה פאייק: אנחנו נשמח לשבת עם הוועדה.

עודה פאייק: אף אחד לא קבע שמתאר ג'לג'וליה מותנה בהסכמה, לא הוועדה הבין-משרדית, לא הוועדה המחוזית, ואסור שזה יהיה כי הצרכים של ג'לג'וליה והצורך שלה הוא שצריך להנחות את כולנו כאן, כי המתאר בא לפתור בעיות וגם מצוקות.

עודה פאייק: אני אומר שהמתאר של ג'לג'וליה, ההחלטה שלו, הייתה החלטה פוליטית ולא החלטה מקצועית וזה מה שמרגיז אותנו בנושא, כי נעשו שם שיקולים והתחשבו בשיקולים ולא שקלו את טובתה של ג'לג'וליה שמשרד הפנים יזם.

עודה פאייק: אני אמרתי למנכ"ל שאם הם יוזמים מתאר, שיעמדו מאחוריו.

עודה פאייק: זה לא רק בג'לג'וליה אלא זה קורה בכל הישובים הערבים.

עודה פאייק: לכן אנחנו מתכוונים להגיש ערעור על המתאר הזה בוועדה הארצית, ואם יהיה צורך, נלך לבג"ץ.

עודה פאייק: אם הוועדה יכולה להמליץ בפני הוועדה הארצית לאשר את המתאר במתכונת שלו, אני מבקש לעשות זאת.

רם בלניקוב: לא ידעתי שאני בא לדיון על הנושא הזה.

רם בלניקוב: הטיעון של ראש הרשות של ג'לג'וליה הוא נכון אבל הוא לא מלא.

רם בלניקוב: השימוע אצלי היה על מנת לראות איך מבחינה משפטית אנחנו מעבירים את התוכנית הזאת בצורה הנכונה ביותר כי נשלח ערעור שאמר שאצל ראש מינהל התכנון היה שימוע חד-צדדי, רב לרשות א' לא לרשות ב', ואני רציתי שהתוכנית הזאת תבוא לדיון בוועדה ולא ניתן יהיה בהליך משפטי, על-בסיס פרוצדוראלי, לעכב את הדיון.

רם בלניקוב: לכן זימנתי אליי את שני ראשי הרשויות יחד עם מינהל התכנון, עשינו שימוע, והסברנו לראש הרשות מדוע נערך השימוע.

רם בלניקוב: בעקבות השימוע החלטנו קודם כל שאין מקום לעכב את הדיון בוועדה.

רם בלניקוב: אכן אחרי כשבועיים התקיים דיון בוועדה המחוזית.

רם בלניקוב: אני אסביר לך את הדיון המשפטי שהועלה כאן.

רם בלניקוב: תחום השיפוט של ג'לג'וליה הוא 1,700 דונם, כפי שנאמר כאן.

רם בלניקוב: אגב, בסוגריים, התכנית שהוצעה על ידי מינהל התכנון הגדילה את תחום השיפוט של ג'לג'וליה מ-1,700 ל-2,500, חמישים אחוזים, והוועדה המליצה להגדיל ל-2,300.

רם בלניקוב: זה כדי שיהיה לכם פרופורציה.

מה השטח של דרום השרון?

רם בלניקוב: בסביבות 200 אלף.

זה נותן את הפרופורציות.

רם בלניקוב: אני מודיע לך שזה לא רלוונטי.

גאלב מג'אדלה: זה לא סוד שהמועצות המקומיות קמו כדי לשמור על הקרקע.

גאלב מג'אדלה: משגב, 7,480 תושבים עם 183,421 דונם.

גאלב מג'אדלה: סכנין, אנחנו יודעים כמה דונם יש לה וכמה תושבים מתגוררים בה.

רם בלניקוב: יש שני תחומים, כאשר האחד נקרא תחום השיפוט המוניציפאלי והשני הוא תחום השיפוט הבינוני.

רם בלניקוב: השינוי של תחום השיפוט הבינוני הוא בהליך שונה מאשר השינוי בתחום השיפוט המוניציפאלי ולא ניתן לבצע אחד בלי השני.

רם בלניקוב: מה שמינהל התכנון המליץ זה שתחום השיפוט התכנוני יגדל במספרים שאמרתי לכם.

רם בלניקוב: קודם כל, הוא לא יכול לקבל תוקף עד שתחום השיפוט המוניציפאלי יגדל.

רם בלניקוב: אני רואה שאתה מסתכל עליי באופן שאולי אני לא מסביר את עצמי מספיק טוב.

רם בלניקוב: אם אני למשל מגדיל לו את תחום השיפוט התכנוני ומישהו בנה בית בשטח המוגדל, הארנונה הולכת למי שזה נמצא בתחום השיפוט המוניציפאלי.

רם בלניקוב: ג'לג'וליה לא תיהנה מזה.

רם בלניקוב: היא רק תוכל להוציא לו היתר בנייה, אבל את ההשבחה הוא ישלם במקום אחר.

רם בלניקוב: כאן נעשה תקדים ואני רוצה שהיושב-ראש ידע.

רם בלניקוב: אחת הפעמים הראשונות שבהן הציעו להגדיל את תחום השיפוט התכנוני לפני שהסדירו את תחום השיפוט המוניציפאלי.

קריאה: זה מה שקרה בבקעה אל גרביה.

רם בלניקוב: על מנת שהעסק הזה יזרום נכון מבחינה משפטית, הוכנס התוואי שאני ביקשתי אותו על-פי חוות דעת משפטית, שצריך יהיה, לפני שסוגרים ולא גומרים את כל התהליך, להתחיל את הדבר הזה.

רם בלניקוב: זה מה שאמרתי לראש המועצה.

רם בלניקוב: זה בא לדיון בוועדה – אני לא ראיתי את הפרוטוקול ולא הייתי שותף לדיונים – והוועדה קיבלה בגדול להוציא את אותם ה-200 דונם, לפי מיטב ידיעתי.

רם בלניקוב: את ה-600 דונם היא כן הוסיפה.

עודה פאייק: המתאר של ג'לג'וליה הוא למעשה החלק הצפוני.

עודה פאייק: החלק המזרחי שהוא מדבר עליו, שזה תוספת של 150 דונם, יש תב"ע ועוד מעט הולכים לשווק את זה.

עודה פאייק: החלק הדרומי, אני ביקשתי מהמינהל להכין עליו תב"ע נפרדת, תוכנית נפרדת.

עודה פאייק: אזור התעשייה שהוא בחלק המערבי, שהוא על אדמות ג'לג'וליה, גם שם יש תב"ע עולה לדיון בוועדה מחוזית לדיון שני או שלישי ב-5 בחודש.

עודה פאייק: מה נשאר מהמתאר של ג'לג'וליה, ואת זה אמרתי למנכ"ל וגם לשמאי, זה למעשה החלק הצפוני.

עודה פאייק: אם החלק הצפוני לא מאושר, אז אנחנו לא צריכים את המתאר הזה.

עודה פאייק: קחו אותו, שימו אותו בצנצנת ותשמרו אותו כי אני לא צריך מתאר כזה.

גאלב מג'אדלה: איך אתה רואה את הפתרון?

עודה פאייק: הפתרון הוא לאשר את החלק הצפוני כי אני מתאר בחלקים לא רוצה.

עודה פאייק: אני לא רוצה מתאר עד 2016.

עודה פאייק: הם הקימו את המתאר והייעוד שלו היה 2020 כדי לרצות מישהו.

עודה פאייק: לקרוא לזה מתאר חוקי או מתאים לפרוגרמות הקטינו אותו ל-2016 וזה בניגוד לכללים, בניגוד לתב"ע 35.

עודה פאייק: אני כתבתי מכתב למנכ"ל וביקשתי להסיר את המתאר.

עודה פאייק: בג'לג'וליה אין שני ראשי רשויות.

עודה פאייק: בשנת 1995 מינהל מקרקעי ישראל שיווק קרקע בג'לג'וליה שעד היום היא בתחום שיפוט דרום השרון, למרות שהייתה ועדה ב-1991 שהמליצה שזה יעבור לתחום ג'לג'וליה.

עודה פאייק: עדיין מי שמקבל את היטל ההשבחה עד היום הזה, היא דרום השרון.

עודה פאייק: כך שעם כל הכבוד למה שאתה מעלה, זה לא תנאי ולא פתרון.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת סוייד, אתה איש תכנון והיית חבר מועצה הארצית לתכנון בנייה במשך שלוש שנים ואני מבקש שתאמר לנו איך אנחנו יוצאים מהרצון של המועצה מצד אחד ומרצון התושבים והאזרחים מצד שני.

חנא סוייד: כל אחד מקבל לפי הצרכים שלו.

חנא סוייד: זו נוסחה מאוד פשוטה.

חנא סוייד: אם לפתור בפתרון פשוט, להסתכל על החלק התכנוני, על צדק חלוקתי, ושכל אחד, כל ישוב, יקבל לפי הצרכים שלו.

חנא סוייד: אם יש צרכים בג'לג'וליה שהם באים ומתגשמים על חשבון השטח של דרום השרון לצורך העניין, שאני לא מכיר, זה לא טאבו.

חנא סוייד: המדינה נתנה לנהל את זה בינתיים, אבל לא נתנו לו, עד כמה שאני יודע, בעלות על הקרקע.

חנא סוייד: זאת סמכות בלעדית של שר הפנים ויש פסיקה, ולא צריך לערבב דברים.

חנא סוייד: לשנות תחום מוניציפאלי זה בסמכות שר הפנים.

חנא סוייד: גם הגבולות.

חנא סוייד: בג"ץ אמר באופן הברור ביותר שלא צריך לסבך את הדברים כאילו ליצור שיש איזשהו חסם כי אין חסם.

חנא סוייד: שר הפנים, ללא קשר עם התהליך התכנוני, הוא יכול להעביר שינוי.

קריאה: הוא צריך אחר כך למנות ועדת חקירה.

חנא סוייד: בוודאי.

חנא סוייד: אבל ברגע שיש לו ועדת חקירה, ותסכים אתי שהוא גם יכול לקרוע לגזרים את ההחלטות של הוועדה, ולהחליט מה שהוא רוצה.

חנא סוייד: אין כאן חשיבות מיוחדת לוועדה החקירה הזאת.

חנא סוייד: זה תהליך פרוצדוראלי, להקים ועדת חקירה, אבל זה שהוא יעשה מה שוועדת החקירה, זה בשום פנים ואופן לא צריך להיות.

רם בלניקוב: הסברתי שכאן הייתה הצעה לשנות את גבולות התכנון לפני שמינו ועדת חקירה.

רם בלניקוב: הבנת למה זה תקדימי?

חנא סוייד: אני לא דיברתי על ועדת חקירה.

חנא סוייד: חזקה על משרד הפנים שהוא יכלכל את צעדיו וידע מה צריך להקדים לפני מה, אם הוא באמת מתכוון.

חנא סוייד: אני מבין שלא מאתמול רצו להרחיב את ג'לג'וליה, אלא זה בטח מתגלגל מספר שנים.

חנא סוייד: חזקה על משרד הפנים שהוא ידע שמדובר בשטח מאוד מצומצם ואין מנוס אלא לשנות את תחום השיפוט, ואז הוא מקדים מכה לתרופה.

רם בלניקוב: אבל הוא לא הקדים.

רם בלניקוב: זאת הבעיה של התושבים.

רם בלניקוב: אולי המחדל הוא של משרד הפנים, אבל מי שסבל אלה הם התושבים.

רם בלניקוב: ניסיתי להסביר שבאופן תקדימי בא משרד הפנים ולא הקים את ועדת החקירה ולא חיכה אלא רץ קדימה ועשה מעשה.

חנא סוייד: אנחנו יודעים שיש תוכנית, שיש פרויקט של משרד הפנים להקים תוכניות מתאר, זה התחיל עם 34 ועכשיו אני יודע שמדברים על 70-80 וזה פרויקט מבורך ומצוין.

חנא סוייד: אפילו שמענו שיש 50 מיליון שקלים בשנת 2007 לפרויקט הזה והלוואי והכסף הזה ימצא את הדרך למתכננים.

חנא סוייד: אבל אני חייב כאן להצביע על בעיה.

חנא סוייד: הפרויקט הזה נמצא בתסבוכת.

חנא סוייד: מצד אחד אתה מסתכל גם לרוחב וגם לעומק.

חנא סוייד: תסתכל על הרשויות המקומיות כי יכול להיות מצב שאתה בא ומיטיב עם ישוב ואתה רוצה להכין לו תוכנית מתאר, ואתה לא רואה ראש מועצה אחד שהוא מרוצה.

חנא סוייד: זה רציני?

חנא סוייד: אני חושב שזה לא רציני.

אהוד יוסטמן: אני חושב שהאמירה הזאת היא לא רצינית.

אהוד יוסטמן: קשה לומר דבר כזה.

אהוד יוסטמן: אני עובד עם 80 ישובים ואני יכול לתת לך שורה של 20 ו-30 ראשי ישובים שיעמדו כאן ויאמרו אחרת.

חנא סוייד: לא במקרה הם לא באים לכאן.

חנא סוייד: אתה פוגש ראשי מועצות, אבל גם אני פוגש ראשי מועצות.

חנא סוייד: אתה שומע אותם פה וגם אני שומע אותם כאן.

חנא סוייד: מדברים כאן ראשי המועצות ואתה יכול למצוא איזשהו מדגם מייצג.

חנא סוייד: אני לא שמעתי ראש מועצה שיהיה מרוצה מהתוכנית הזו וזאת עובדה.

חנא סוייד: אני יודע שאתה לא שמח ושאתה לא חי עם זה טוב, אבל זאת העובדה.

חנא סוייד: תתמודד עם העובדה.

חנא סוייד: בצד השני יש ציפיות מצד המועצות וראשי המועצות, והציבור, ממשרד הפנים.

חנא סוייד: משרד הפנים יוזם את הפרויקט הזה, אבל בסופו של דבר משרד הפנים לא יכול להעביר תוכניות בוועדות המחוזיות.

חנא סוייד: הפרויקט המיוחד הזה, הוא לא מצליח להעביר תוכניות בוועדות המחוזיות.

אהוד יוסטמן: מאיפה המסקנה הזאת?

אהוד יוסטמן: אני דוחה את המסקנה הזאת.

אהוד יוסטמן: אתה לא יכול לזלזל בסמכות הוועדה המחוזית.

חנא סוייד: להיפך, אני לא מזלזל.

חנא סוייד: אני חושב שוועדה מחוזית בתהליך הזה היא יותר חזקה ממשרד הפנים.

אהוד יוסטמן: אם הייתה מדיניות משרד הפנים שלא מוצאת חן בעיניך, אז היית מברך על כך שהוועדה המחוזית לא חותמת גומי.

אהוד יוסטמן: יש לה כוח סטאטוטורי כאשר לפעמים הוא עובד לטובת העניין ולפעמים הוא עובד נגד העניין.

חנא סוייד: אני לא רוצה לדבר נגד הוועדה המחוזית ולא נגד משרד הפנים אלא אני רוצה להראות מה הבעיות הקיימות כדי שתסכימו לקחת את זה בחשבון ולהתמודד עם זה.

חנא סוייד: יש ציפיות שמשרד הפנים, כאשר הוא מכין תוכנית, הוועדה המחוזית רק תחתום על זה.

חנא סוייד: אני אומר שזה לא המצב.

חנא סוייד: יש ציפיות גדולות מצד משרד הפנים בעניין הזה וצריך להתאים את הגישה גם עם הרשויות המקומיות וגם עם הוועדות המחוזיות, כך שאפשר להוציא משהו מהתהליך הזה.

חנא סוייד: התוכניות מוקפאות בוועדות המחוזיות.

עודה פאייק: אני רוצה להבין איך שלושת היזמים של התוכנית לא תמכו בתוכנית.

עודה פאייק: אף אחד משלושת היזמים לא עמד מאחורי התוכנית.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להזכיר שאהוד יוסטמן אמר במפורש שהם עומדים מאחורי התוכנית שהציעו אותה והתוכנית שהם הציעו אותה הם אחד משלושת המרכיבים: שיכון, פנים ומינהל התכנון.

גאלב מג'אדלה: אדוני ראש המועצה, אתה אומר ששלושת הגורמים לא עמדו מאחורי התוכנית, ויש כאן סתירה בין מה שאומר ראש המועצה, שמינהל התכנון לא עמד מאחורי התכנון שהוא תכנון, לבין מה שאומר נציג מינהל התכנון, מר יוסטמן, שהוא בעד התוכנית שהוא תכנן.

אהוד יוסטמן: בוועדה מחוזית יש מגוון דעות.

אהוד יוסטמן: במקרה הזה דווקא זה לא נכון כי היה מתכנן מחוז מרכז והוא תמך נלהבות בתוכנית במתכונת שאתה רוצה אותה, אבל הוא לא הצליח לשכנע את הוועדה.

אהוד יוסטמן: יש גורמים אחרים שישבו אצלנו בוועדת היגוי והחליטו דבר אחד, וכשהם הגיעו לוועדה המחוזית, שינו את דעתם.

אהוד יוסטמן: אינני יודע מדוע, אבל ככה זה.

רם בלניקוב: הייתה תוכנית לבניית שכונה חדשה במעלות תרשיחא, היא התגלגלה בוועדות כעשור.

רם בלניקוב: יוזם התוכנית היה משרד השיכון והיא הגיעה להצבעה בוועדה המחוזית.

גאלב מג'אדלה: מה אתה חושב שצריך לעשות מחר בבוקר בנושא הזה?

גאלב מג'אדלה: איך אתה רואה את הנושא של ג'לג'וליה ומה אנחנו צריכים לעשות מחר בבוקר?

רם בלניקוב: יש פה הליך פורמאלי.

רם בלניקוב: כשראש המועצה היה אצלי באוקטובר הוא אמר לי שאם התהליך ייתקע, הוא יעתור.

רם בלניקוב: נכון להיום הוא לא עתר.

גאלב מג'אדלה: אני יכול לומר לך גם למה.

גאלב מג'אדלה: הצעתי לו לפתור את הנושא אתך ועם שמאי אסיף.

רם בלניקוב: בדקתי את העניין הזה.

רם בלניקוב: מבחינה משפטית אני לא רשאי להתערב בהחלטות הוועדה המחוזית.

רם בלניקוב: אני אומר את הדברים לפרוטוקול.

רם בלניקוב: בדקתי את זה פעם נוספת, וגם אם מוכיחים לי באותות ובמופתים שזה הדבר הכי נכון, וכמובן כפי ששמעת מינהל התכנון תומך במה שהוא אמר, אני לא יכול להתערב בוועדה המחוזית.

רם בלניקוב: נכון לעכשיו התוכנית הופקדה בתנאים.

רם בלניקוב: יש קודם כל תהליך של בירור התנאים והוא צריך לטפל בעניין הזה.

רם בלניקוב: בהנחה שהתוכנית תאושר בוועדה, יש ועדת ערר שהוא רשאי לערער על ההחלטה.

רם בלניקוב: ועדת הערר יושבת ליד הוועדה הארצית והיא בראשות יועץ משפטי.

אברהם צרצור: אומר ראש המועצה שאם ה-200 דונם לא יצטרפו לתוכנית, הוא לא צריך את תוכנית המתאר בכלל.

אברהם צרצור: היות וזה בסמכותו של שר הפנים והמנכ"ל, למה לא מקימים ועדת גבולות באופן מיידי כדי שתבדוק את העניין הזה ותחליט עד כמה שאפשר מהר לצרף את ה-200 דונם האלה ובזה פותרים את הבעיה.

רם בלניקוב: היום השר היה אמור לחתום על הקמת ועדת גבולות קבועה, ועדה שכוללת אנשי ציבור, וועדת הגבולות הזו תצטרך לעשות הפרדה.

רם בלניקוב: בנוסף לבעיה הזאת יש עוד 50-60 בעיות אחרות שהן חשובות לא פחות, עם כל הכאב של ג'לג'וליה.

גאלב מג'אדלה: האם אנחנו יכולים לשמוע ממך שאתה הולך להעמיד את הנושא של ג'לג'וליה בעשרת הראשונים על סדר ועדת הגבולות שתוקם?

רם בלניקוב: אני לא איש פוליטי.

גאלב מג'אדלה: זה לא עניין פוליטי.

רם בלניקוב: לא פוליטי במובן המפלגתי.

רם בלניקוב: אני צריך לראות את הרשימה כולה.

רם בלניקוב: אני לא יכול לזלזל בפניות האחרות.

רם בלניקוב: יש לי על השולחן כ-40 עד 50 בקשות שכל אחת מהן נראית מאוד דחופה.

רם בלניקוב: אני לא יודע אם כרגע ג'לג'וליה היא הכי חשובה.

רם בלניקוב: אני מוכן לבדוק ולתת לכם דוח איפה אנחנו עומדים ומה הסדר שאנחנו נותנים לוועדה הזאת.

רם בלניקוב: החידוש בוועדה הזאת שהיא הראשונה מבין שתיים, כאשר השנייה תקום בעוד שבועות קרובים, היא ועדה קבועה שקיבלנו עבורה תקציב מהאוצר.

רם בלניקוב: כל המנגנון של הקמת ועדות שאורך זמן רב לא קיים כאן.

גאלב מג'אדלה: אני מקבל את מה שאומר מנכ"ל משרד הפנים אבל אני רוצה להוסיף דבר נוסף.

גאלב מג'אדלה: אנחנו כוועדה רוצים לפנות לשלושת היוזמים – מינהל מקרקעי ישראל, משרד הפנים ומשרד השיכון – ולבקש מהם לעמוד מאחורי התוכנית שהם יזמו.

גאלב מג'אדלה: נראה לנו שזה נפל בוועדה המחוזית מפני שמי שיזם את התוכנית לא עמד מאחוריה.

גאלב מג'אדלה: לכן אם משרד הפנים, משרד השיכון ומינהל מקרקעי ישראל שיש להם נציגים בוועדה המחוזית, יחד עם יושב-ראש הוועדה המחוזית, הממונה על מחוז המרכז, יעמדו מאחורי התוכנית שלהם, התוכנית שהם יזמו, שהם תכננו בראייה מקצועית, נדמה לי שבערעור על התוכנית הזאת נוכל לצפות ולקוות שהיא תתקבל.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא ניראה רציניים אם יוזמי התוכנית שהשקיעו בה מימון רב ועמלו עליה אנשי מקצוע מן הטובים לא יעמדו מאחורי תוכנית שיש בה את צורכי האוכלוסייה בג'לג'וליה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו ניראה כמי שחטאנו לתפקידנו ואפילו מעבר לזה.

גאלב מג'אדלה: לכן כאשר אני אפנה לשר השיכון, וגם למנכ"ל מינהל מקרקעי ישראל שהוא באחריות משרד השיכון, וגם למשרד הפנים, למנכ"ל ולשר הפנים שאני יודע את דעותיו על הוועדה המחוזית – ואני תמכתי וסייעתי לו בשנה שעברה כדי לבטל את הוועדות המחוזיות כי לדעתי הן רק מסרבלות ומקשות על התכנון – אם אנחנו נפנה לגורמים האלה ונבקש שיעמדו מאחורי התוכנית, נקצר את התהליך של ה-200 דונם בגבול הצפוני יחזור.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שזו הדרך הכי טובה והכי נכונה.

גאלב מג'אדלה: זה גם יהיה לטובת האזרחים.

סמי עאסי: אכן, המנכ"ל לא יכול לקבוע.

סמי עאסי: לפי הניסיון שלי בוועדה, ויש לי ניסיון של כמה שנים, הבעיה נתקעת רק בגלל תחום השיפוט.

סמי עאסי: אם ועדת הגבולות תקצר תהליכים ותיקח בחשבון את כל הישובים שיש להם תוכניות היום, היא תקצר את הבעיות.

סמי עאסי: אחרי המלצות הוועדה, זה חוזר לוועדה המחוזית וזה המכשול.

גאלב מג'אדלה: אדוני המנכ"ל, בוועדה יש נציגות למומחים ולמגזר הערבי?

רם בלניקוב: מה זאת אומרת מומחים?

רם בלניקוב: יושבים שם אנשי ציבור והם נעזרים במינהל התכנון.

גאלב מג'אדלה: לציבור הערבי יש נציגים?

רם בלניקוב: גם אין נציגים לציבור היהודי.

גאלב מג'אדלה: לא יהודים יושבים בוועדה?

רם בלניקוב: יהודי הוא נציג של הציבור היהודי?

גאלב מג'אדלה: אם דנים במגזר הערבי ובוועדה יושבים חמישה יהודים, כאשר אין ראש מועצה ערבי או אין איש מקצוע ערבי, אין מתכנן ערבי - אין שם ביטוי.

גאלב מג'אדלה: צריך להיות שם ביטוי לאוכלוסיה שונה.

גאלב מג'אדלה: בכל מקום צריך להיות ייצוג הולם.

רם בלניקוב: במינהל התכנון יושב אהוד יוסטמן ולפי מיטב דעתי וידיעתי איננו ערבי, אבל הוא ערבי יותר מערבים אחרים.

גאלב מג'אדלה: יש לו אדריכלים ערבים שעובדים אתו.

רם בלניקוב: הוא מנחה אותם.

גאלב מג'אדלה: אדוני, יש כאן דבר שהוא לא בסדר.

גאלב מג'אדלה: לא יעלה על הדעת שבמחוז מרכז לא יהיה נציג ערבי.

גאלב מג'אדלה: צריך לתת ביטוי לציבור הערבי.

אברהם צרצור: בכל ועדת גבולות שקמה, מאז ומתמיד הייתה נציגות ערבית.

אברהם צרצור: אני מופתע מאוד ממה שאמרת עכשיו.

אברהם צרצור: כל הוועדות שטיפלו בגבולות כללו בתוכן גם נציג מהמגזר הערבי.

גאלב מג'אדלה: ועדת גבולות קבועה חייב להיות בה ביטוי לאוכלוסייה הערבית כדי שהיא לא תחטיא את המטרה, כדי שיאירו את עיניה בכל מיני דברים.

גאלב מג'אדלה: זה חשוב.

גאלב מג'אדלה: תאר לעצמך אם אני מקים ועדה להתיישבות ואני לא לוקח את הנציגים של אפי איתם לוועדה הזאת.

גאלב מג'אדלה: אני יכול לקיים דיון בנושא הזה בלי נציגי ההתיישבות?

גאלב מג'אדלה: היעלה על הדעת להקים ועדה לנושא ההתיישבות מבלי שיהיו שם נציגי המתיישבים?

אפי איתם: אני חושב שההשוואה היא לא השוואה.

אפי איתם: היה דיון ב-200 דונם.

אפי איתם: ביניכם לבין מדינת ישראל יש עימות וצריך לומר את זה.

אפי איתם: אתם רוצים לשמוע את הדברים, תשמעו.

אפי איתם: אתם רוצים להמשיך להתקשקש, תמשיכו להתקשקש עוד עשר שנים ועוד אלף תכנונים ולא תקבלו את תוכניות המתאר.

גאלב מג'אדלה: אני טוען טענה מרכזית אחת.

גאלב מג'אדלה: בכל דיון על כל אוכלוסייה, צריך לשתף את הנציגים שלה.

אפי איתם: אתה הרי מבין שכאשר יש דיון לגבי מתיישבים, או על ספרדים, כל זה בקונטקסט של העם היהודי שבונה את המדינה שלו.

אפי איתם: כאן יש ויכוח על דמותה של המדינה ולכן המגזר הספרדי או החרדי או המתיישבים הוא לא דומה למגזר הערבי.

אפי איתם: אם אתה אומר לי שזה אותו הדבר, אני מפסיק לדבר.

יוסף תכרורי: האדמה הערבית היא אדמה פרטית והאדמות של היהודים הן אדמות המינהל.

אפי איתם: טוחנים כאן הרבה מים בגלל שבסופו של דבר אנחנו לא מניחים את הדברים על השולחן.

גאלב מג'אדלה: הסיכום שלי הוא כזה: המשרדים שיזמו את התוכנית של ג'לג'וליה יעמדו מאחוריה בערר שעומד להיות בוועדת ערר.

גאלב מג'אדלה: סיכמנו את הנושא של ג'לג'וליה.

חליל קאסם: פעם אחת ולתמיד צריך לפתור את הבעיות האלה.

חליל קאסם: אני מקווה שהמנכ"ל יפתור את הבעיות שלנו.

אפי איתם: אל תהיו ציניים בזה.

אפי איתם: אתה יודע מה המדיניות של הממשלה ואתה מיתמם.

ג'מאל זחאלקה: אתה שונא ערבים.

אפי איתם: אני לא שונא ערבים.

אפי איתם: אני משתתף בישיבות האלה יותר מכל חבר כנסת לא ערבי שנמצא בבית הזה.

אפי איתם: אני כאן כי אני אומר שבחסות כל הטיוח הזה מורחים אתכם.

אפי איתם: לא ראיתי כאן את שטרית?

אפי איתם: הוא יפתור את בעיית הבדואים בנגב.

אפי איתם: אלה שטויות.

אפי איתם: אם לא תישאל השאלה הבסיסית איך הגענו למצב כזה ולא נדע לתת לזה תשובות, ולא נדע לטפל בזה שאתם, ערביי ישראל, לא תיתפסו בעיני שמונים אחוזים מהאוכלוסייה כאיום על קיומה של המדינה, הכול יהיו דיבורים.

ג'מאל זחאלקה: אני מוחה.

ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת איתם כל הזמן מדבר.

ג'מאל זחאלקה: אם אני אדבר כמוהו, אתה תזרוק אותי מהישיבה.

אפי איתם: אני בסך הכול מספר לכם כאן משהו שלא יאמרו לכם.

חליל קאסם: אדוני המנכ"ל, אנחנו קיבלנו תוכנית מתאר לטירה.

חליל קאסם: אפילו שלא היינו מרוצים ממנה, הלכנו לקראת התוכנית.

חליל קאסם: על אף שאין לי מהנדס, קיבלתי את ההצעה לקיים ישיבה לדיון בנושא.

חליל קאסם: אני מדבר על ההסכם שהיה ב-27 בספטמבר, ההסכם של מינהל התכנון, שסוכם עליו.

חליל קאסם: אני מדבר על הדברים האלה שנכנסו לתחום התוכנית שאתם אישרתם ובניתם.

אהוד יוסטמן: בטירה יש בנייה לא חוקית.

אהוד יוסטמן: נכנסו לעומק השדות בצורה שהפכה את התכנון שלה למיותר עד כדי מגוחך.

אהוד יוסטמן: עצרנו את זה לשנה והצלחתם להשתלט על הבנייה הלא חוקית.

אהוד יוסטמן: יש לי כאן מפה שמראה לא בנייה צמודת קרקע, אלא הלכו אל תוך השדות ואי אפשר להשתלט עליה.

אהוד יוסטמן: אחר כך חידשנו את העניין הזה ופרצה חקירת המשטרה הגדולה.

אהוד יוסטמן: שלושה-ארבעה חודשים ארך תהליך החקירה של המשטרה שעצרה את הכול ואסרו עלינו לגעת בתוכנית, וכל מי שעבד בעירייה לא יכול היה לדבר אתנו כי אמרו שעצרו את זה עד שייתנו אישור להמשיך.

אהוד יוסטמן: אחר כך אמרנו שנמשיך וחידשנו, אבל אז פיזרו את המועצה של הישוב.

אהוד יוסטמן: האם זה נכון או לא?

חליל קאסם: מה זה שייך לחקירה?

אהוד יוסטמן: אני מסביר.

אהוד יוסטמן: אחר כך היו ארבעה מהנדסים שעבדו בארבעת החודשים האחרונים.

אהוד יוסטמן: ארבעת המהנדסים התחלפו כל חצי שנה ואין עם מי לעבוד.

חליל קאסם: אני שואל אם יש הסכם.

אהוד יוסטמן: דיברנו בטלפון ואמרתי לך שכן.

אהוד יוסטמן: אני אף פעם לא חוזר בי מהמילה.

חליל קאסם: יש סיכום שסוכם אתכם ואני רוצה ללכת על הסיכום, על אף שאני לא מרוצה.

חליל קאסם: הרסו אבל אני לא רוצה שיהרסו עוד.

גאלב מג'אדלה: אתה מבקש לכבד את הסיכום.

חליל קאסם: כן.

גאלב מג'אדלה: חלק מהסיכום אלה הבתים שנגדם עומד ותלוי צו הריסה.

חליל קאסם: כן.

אהוד יוסטמן: יש אנשים שנמצאים בחקירה.

אהוד יוסטמן: לא נעים לומר את זה, אבל אני אומר את זה.

חליל קאסם: אני רוצה שתאמר לפני הוועדה מי אלה האנשים.

חליל קאסם: אתה מקבל אינפורמציה לא נכונה.

חליל קאסם: האנשים שאתה מדבר עליהם לא קשורים.

חליל קאסם: בתוכנית המתאר של טירה אף אחד לא נחקר.

אהוד יוסטמן: היועץ שלך, מר אחמד מנסור, הוא האיש שעומד מולנו כדי לקדם את תוכנית המתאר, ורק השבוע הרסו בית ענק שהוא היה המתכנן שלו.

אהוד יוסטמן: הוא עוזר למישהו לבנות בעת שהוא יושב מולי.

חליל קאסם: אני הבאתי אותו כדי לעזור לכם.

אהוד יוסטמן: אמרנו שנציג את התוכנית לתושבים והם הסכימו.

חליל קאסם: אני באתי אליך מספר פעמים וגם אתמול בלילה דיברתי אתך בטלפון.

חליל קאסם: אתה אמרת לי לא להביא את אחמד מנסור, ולא הבאתי אותו.

חליל קאסם: כיבדתי אותך.

חליל קאסם: אני רוצה שתכבד אותי כמו שאני מכבד אותך.

גאלב מג'אדלה: אני רואה שאתם לא מתואמים.

גאלב מג'אדלה: אתם מדברים אבל אתם לא מתואמים.

גאלב מג'אדלה: יש הבדל גדול בין זה שאתם מדברים בערב ובבוקר, וזה חשוב, לבין זה שאתם מתואמים.

גאלב מג'אדלה: אני מציע לצד ההתחייבות של אהוד יוסטמן כמנהל התכנון לכבד את הסיכום הזה ולהמשיך לפעול בעד התוכנית עליה אתה מדבר.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שתתקיים פגישת עבודה.

אהוד יוסטמן: היא לא נדרשת.

אהוד יוסטמן: כבר עשינו ישיבות עבודה ואנחנו רק רוצים להציג את זה בפני התושבים.

גאלב מג'אדלה: אם סוכמו כל הדברים, תבואו לציבור כדי להציג בפניו דבר מוגמר ומוסכם שבו יהיו שני דברים: ההתחייבות שלכם לעמוד מאחורי התוכנית, ושנית, לתת מענה לדברים שיכולים כתוצאה מזה לגרום לנזקים.

גאלב מג'אדלה: כאמור, צריך לקחת בחשבון את כל הנזקים שייגרמו כתוצאה מזה ואני לא אומר באיזה נזקים מדובר.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש שזה יהיה הסיכום, אם זה מקובל על חברי הוועדה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שנעבור לדיון על כפר ברא.

כמאל ריאן: הייתה לי הבוקר ישיבה טובה עם ראש העיר כפר ברא.

גאלב מג'אדלה: זה שראש המועצה לא נמצא כאן, זה מאוד לא טוב, כי אנחנו יזמנו את הדיון הזה לי בקשתו.

גאלב מג'אדלה: זה חמור מאוד שהוא לא הגיע.

כמאל ריאן: הוא לא בא בגלל שיש לו ועדה מחוזית.

גאלב מג'אדלה: זה חמור שבעתיים שבמקום שיבוא לדווח מה קרה בוועדה המחוזית, כדי שנדע מה קורה כדי שהדיון הזה יהיה רלוונטי יותר ופרגמאטי יותר בנוגע לתוכנית, הוא לא הגיע ואנחנו עכשיו לא נוכל לדעת מה קרה שם.

כמאל ריאן: אני יצאתי באמצע הישיבה.

כמאל ריאן: אדוני יושב-ראש הוועדה, אני לא רוצה להיכנס לשיקוליו של ראש המועצה שלא בא, אבל יש כאן אזרחים שבאו כי זה נוגע בהם אישית ונוגע לישוב שלהם.

כמאל ריאן: יש שם בעיה אמיתית.

כמאל ריאן: אני מציע לכם לשמוע אותם.

גאלב מג'אדלה: מה זה הסיפור הזה כפר שאין לו רזרבות קרקע ויש לו שטח שהיא לא בבעלות פרטית?

גאלב מג'אדלה: זה שייך למחוז?

גאלב מג'אדלה: הוא בישוב של כפר ברא?

גאלב מג'אדלה: הוא בבעלות פרטית?

גאלב מג'אדלה: הישוב לא יכול לתכנן עליו כלום כי זה לא באחריותו אלא באחריות המחוז.

גאלב מג'אדלה: המחוז רוצה להיות בעלים בתוך כפר ברא.

גאלב מג'אדלה: המחוז, המינהל והמדינה, במקום לעזור לכפר ברא להתפתח, לא עושה זאת.

גאלב מג'אדלה: שטח בבעלות פרטית של ישוב, תקימו ועדת חקירה ותחזירו להם את השטח כדי שישתמשו בו.

אהוד יוסטמן: בכפר ברא ענינו על כל מה שהישוב רצה כי הדרישות היו הגיוניות מאוד.

אהוד יוסטמן: אחר כך היה חשש לגבי גבולות שיפוט, ואני יודע גם למה.

אהוד יוסטמן: אני אבוא בפני ועדת הגבולות ואני אעיד שהצרכים כפי שהם בתוכנית המתאר, אנחנו עומדים מאה אחוזים מאחוריהם.

אהוד יוסטמן: אני מצטער שראש העירייה לא מבין שיש לו אפשרות דרך תוכנית המתאר להיעזר כי אני חושב שזו הדרך הנכונה.

גאלב מג'אדלה: לכן צריך לשלב ידיים גם כתכנון, גם כמחוז, גם כמועצה כדי שהאנשים שיושבים כאן, שהם נפגעים ישירות בפרנסתם, יוכלו מחר לראות שיש להם סיכוי סביר להתפרנס.

כאמל ראשה: לא כל פעם יש הזדמנות לישוב שיוזם תוכנית מתאר.

כאמל ראשה: בדרך כלל התחנה החשובה הזאת היא לתקן עוולות מההיסטוריה.

כאמל ראשה: חבל שאפי איתם לא נמצא כאן כי אני חושב שהשאלות שלו הן נכונות.

כאמל ראשה: הוא צריך לדעת שיש פה שני נרטיבים, כאשר הנרטיב הראשון הוא הנרטיב הלאומי והשני הוא הנרטיב הערבי.

גאלב מג'אדלה: למה זה קשור לתוכנית המתאר?

קאמן ראשה: זה קשור.

קאמן ראשה: כאשר באו מכפר ברא - הנה ראש עיריית כפר ברא – שר הפנים בזמנו, שפירא, עשה תב"ע והיה ממש עיגול.

קאמן ראשה: הוא לא התייחס לבעלים, לא התייחס לצרכים ולא התייחס לכלום.

קאמן ראשה: האנשים האלה באופן אקראי לגמרי, כל השטחים שלהם יוצאים מחוץ לתחום כפר ברא.

קאמן ראשה: לכן אני קצת כועס על אלה שיזמו את תוכנית המתאר.

קאמן ראשה: זו תחנה חשובה לתקן את העוול של ההיסטוריה וגם לענות על הצרכים של ההווה.

קאמן ראשה: אם לא תעשו את זה, מי יעשה את זה?

קאמן ראשה: הייתה ועדה והיא המליצה והחליטה, אבל מחקו את זה באופן גזעני ביותר.

אהוד יוסטמן: אני מסכים שזו שערורייה.

קריאה: כאשר הביאו את זה בפני רמון, הוא הזיז את זה הצידה.

קאמן ראשה: בכפר ברא האש בוערת בצד המערבי של הישוב.

קאמן ראשה: האנשים שם נמצאים בסכנה וכך גם פרנסתם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו ממליצים להקים ועדת גבולות באופן דחוף וועדת חקירה כדי שתחום השיפוט יורחב.

גאלב מג'אדלה: יש תושבים שמאיימים עליהם צווי הריסה ופרנסתם עלולה להיפגע.

גאלב מג'אדלה: הדבר היחיד שיכולים לעשות זה לקבוע את השטח הפנימי של הישוב.

קריאה: אדוני ממליץ בפני שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: שר הפנים ממנה ועדת חקירה.

כאמל ראשה: יש ועדת גבולות שהוקמה לפני שישה חודשים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא יכולים לתת מענה לבעיה חוקית בפתרון לא חוקי.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צריכים להקים ועדת חקירה כדי שיוחזר השטח וייכנס למרחב התכנון.

כאמל ראשה: יש ועדת גבולות ואנחנו יודעים מי החברים בוועדה.

כאמל ראשה: כבר קראנו את המסקנות.

גאלב מג'אדלה: תפסת מרובה, לא תפסת.

גאלב מג'אדלה: אתה מזכיר לי ראש מועצה שקודמו הגיע למצב של הפקדה והוא בא ומשך את זה כדי לעשות לבדו, אבל בסוף מצא את עצמו עם האזרחים שלו תחת צווי הריסה.

גאלב מג'אדלה: קודם כל מאשרים את הקיים ומרחיבים.

גאלב מג'אדלה: לא לוקחים בחזרה ואחר כך מתחילים מחדש.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים אחר כך להרחיב את תוכנית המתאר ולזה צריך גורמים מקצועיים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נפנה לשר הפנים ונבקש ממנו להאיץ את התהליך הזה כדי למנוע את הנזק הציבורי הגדול והכלכלי של האזרחים שלא חטאו בזה שהקימו על אדמתם את העסקים שלהם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו עוברים לקלאנסווה.

יוסף תכרורי: אני שמח שהגיע הזמן שאני אומר את דעתי.

יוסף תכרורי: אצלנו יש 18 אלף נפשות כאשר יש לנו 8,000 דונם שהם לבנייה ולחקלאות.

יוסף תכרורי: בא תמ"מ 23 והגביל אותנו בצד הצפוני, גם בצד הדרומי וגם בצד המזרחי, ולא ניתן לנו להתרחב.

יוסף תכרורי: בנוסף לכך באה חברת החשמל וגבתה מאתנו 700 דונם.

יוסף תכרורי: בא המוביל הארצי וגם הוא הפקיעה מאתנו אדמה.

יוסף תכרורי: יש נחל אלכסנדר, שהוא 400 דונם.

יוסף תכרורי: בסך הכול קרוב ל-2,000 דונם מאדמות קלאנסווה הופקעו ונשארנו עם 6,000 דונם.

יוסף תכרורי: באה תמ"א 22 ועשתה את שלה, באה תמ"א 35 וגם היא עשתה מה שעשתה.

יוסף תכרורי: תוכנית המתאר בדרך כלל צריכה לקום כדי לטפל בישוב, כדי לתת לישוב מענה לצרכיו, וכדי שאם יש טעות, הטעות תתוקן.

יוסף תכרורי: אנחנו נמצאים בשלב מאוד מתקדם בוועדה המחוזית וזה קורה בעזרת גיא קפלן והממונים עליו.

יוסף תכרורי: אם מכינים תוכנית מתאר, צריכים לעשות את התיקונים הדרושים.

יוסף תכרורי: לנו יש היום שתי תוכניות שנמצאות בוועדה המחוזית ולפי מה שאני מבין מגיא קפלן, הן בשלב מתקדם ולקראת סיום.

יוסף תכרורי: מדובר באזור התעשייה עם 470 דונם ותוכנית מפורטת נוספת, אבל מה שמפריע לתוכניות האלה – אלה תוכניות שאנחנו עומדים להביא לוועדה המחוזית – שמפנים אותנו לתוכנית המתאר, אבל אין תוכנית מתאר.

יוסף תכרורי: אנחנו רוצים מתאר, אבל אין לנו.

יוסף תכרורי: אנחנו מנסים לקדם את הנושא, אבל הוא מתעכב.

יוסף תכרורי: בחודש יולי 2006 הגשנו הסתייגות אבל עד היום לא קיבלנו תשובה.

יוסף תכרורי: אנחנו מבקשים שבמתאר ייקחו בחשבון תיקון המצב של תמ"מ 21, תמ"א 22 ותמ"א 35.

יוסף תכרורי: אם זוכר היושב-ראש, כבוד השר, הזמנתי את כבודך פעם לסיור בקלאנסווה והראיתי לך מה תמ"מ 21 עשתה לנו.

יוסף תכרורי: הבקשה שלנו שהמתאר יתקן את המצב, את העוול והטעויות שעשו לנו התמ"מים.

גאלב מג'אדלה: ושלא ייצור עוול נוסף.

יוסף תחרורי: נכון.

יוסף תחרורי: דבר שני שאנחנו מבקשים הוא לא לעכב אותנו.

גאלב מג'אדלה: ראש מינהל התכנון אמר בוועדה הזו מספר פעמים שהוא מודע להחלטה שתוכניות מפורטות ירוצו במקביל לתוכנית מתאר, דבר שלא היה עד אז.

גאלב מג'אדלה: אין שום קשר בין הרצת תוכנית מפורטת לבין תוכנית המתאר.

גאלב מג'אדלה: אם אתה חושב שיש קשר, אנא ממך, תוציא מכתב לשמאי אסיף עם העתק למתכנן המחוז, העתק לממונה על המחוז, ותאמר לו את הדברים.

גאלב מג'אדלה: תוציא מכתב מסודר, תצביע על לוח הזמנים שעשית ועל העיכובים האלה, ואז תקבל גם טיפול שלנו וגם תשובה שלהם.

גיא קפלן: אנחנו מקווים מאוד שנסיים את התהליכים בימים הקרובים.

גיא קפלן: הייתה כאן חוסר הבנה אבל בסוף הגענו להבנה ואנחנו משלימים את כל הדברים.

גיא קפלן: באופן כללי לשכת התכנון, המחוז, מנסה לקדם כמה שיותר תוכניות, גם תוכניות נקודתיות וגם את תוכניות המתאר של המגזר.

גיא קפלן: חלק מהתוכניות הגיעו ונדונו בוועדה המחוזית והתקבלו החלטות.

גיא קפלן: חלק מהשלבים בתכנון הוא שצריך להשלים את ההפקדה ואחר כך יש את ההליך של ההתנגדויות.

גיא קפלן: צריך להשלים איזשהו הליך תכנוני מסוים.

גאלב מג'אדלה: יש התנגדויות של התושבים?

גיא קפלן: אני לא יודע כי התוכניות טרם הופקדו.

גיא קפלן: אחרי שהתוכניות יופקדו, יהיה ניתן להתנגד לתוכנית וניתן יהיה לשמוע את המתנגדים.

גיא קפלן: חבל לעצור את תוכניות המתאר בשלב מסוים כי אני חושב שתוכניות המתאר הן חשובות.

קריאה: נבנה מבנה בקלאנסווה על אדמה והוא ללא היתר.

קריאה: זה היה המבנה ה-81 שנבנה ללא היתר.

קריאה: הוצא צו הריסה.

קריאה: אנחנו ניסינו להידבר עם המחוז, עם הוועדה המקומית, והדבר בא גם לדיון בוועדת הפנים של הכנסת ביום 21 ביולי, שם נשאל הממונה על המחוז וגם יושב-ראש הוועדה המקומית, מה גורל המבנים האלו והמדובר בארבעה מבנים.

קריאה: הם אמרו בפירוש שכולם יקבלו היתרי בנייה.

קריאה: אחי שבנה את הבית נאלץ להרוס את המבנה שלו ואכן הוא הרס אותו.

קריאה: לא קיימו את הבטחת משרד הפנים, הממונה על המחוז ונציגיו.

קריאה: בעניין הציבורי.

קריאה: חיפשו לפתור בעיות של ראש העיר ושותפיו, ואני אצביע על שתי נקודות.

קריאה: הופתעתי עכשיו כאשר שמעתי את ראש העיר שאומר שהוא הגיש הסתייגות.

קריאה: התוכנית חרגה רק בשני מקומות מתמ"א 35.

קריאה: האחד הוא בתחום תחנת דלק בשביל אחיו ואדמות תעשייה עבור קרוביו, והשני, להכניס אדמות שהוא רכש במקום.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא ועדה שדנה בנושאים ספציפיים.

גאלב מג'אדלה: אין בפנינו שום מסמכים לפיהם נוכל להביע דעה.

גאלב מג'אדלה: זה גם לא תפקידנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו דנים בתוכניות מפורטות ובצרכים של אוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: לצד הדאגה שלנו גם לאזרח הבודד, אנחנו לא רוצים להחטיא את מטרת הדיון שלנו כוועדת כנסת.

גאלב מג'אדלה: יש מנהל מחוז, יש מתכנן מחוז, יש ועדה מקומית, תעביר אליהם את הדברים, תעביר אליהם את ההשגות שלך.

קריאה: העברתי.

גאלב מג'אדלה: אם לא קיבלת סעד, לא התייחסות, לא ענו לך, תעביר את כל המסמכים ואנחנו מוכנים להעביר אותם למי שצריך כדי שהדבר ייבדק באופן יסודי וראוי.

גאלב מג'אדלה: אני לא חושב שזה יעזור לך לומר את הדברים כאן באופן נקודתי כי לא נוכל לתת לזה תשובה.

גאלב מג'אדלה: אין לנו כלים לתת תשובה ואתה הרי רוצה תשובה.

גאלב מג'אדלה: לכן אני מציע, תעביר אלינו את כל המסמכים שאתה רוצה.

קריאה: פניתי ולא נעניתי.

גאלב מג'אדלה: תעביר את החומר.

גאלב מג'אדלה: אני מבטיח לך שגם אם זה יקרה מחר או מחרתיים, אני אטפל בזה כפי שצריך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מטפלים באזרח אחד בודד לעניין ארנונה בבת ים.

גאלב מג'אדלה: זה תפקידנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו כתובת לציבור.

גאלב מג'אדלה: בכל מקום שהוא מרגיש שאין לו סעד, הוא יקבל טיפול מאתנו.

קריאה: לפי התוכניות לגבי קלאנסווה, לוקחים לנו 2000 דונם.

קריאה: אנחנו חושבים שההפקעה הזו צריכה לשרת את הציבור בכל דרך אפשרית.

קריאה: צריך גם לדאוג לתשתיות שראש העיר דיבר עליהן.

גאלב מג'אדלה: אדוני המנכ"ל, אני רוצה להשתמש בשירותיך לגבי קלאנסווה.

גאלב מג'אדלה: בצד הבדיקה שאני מבקש לגבי פנייתו של האזרח, שתסכים לבדוק אותה, אנחנו רוצים לסייע לקהילה ולאוכלוסייה שם ולקדם את התוכניות הדרושות לטובת האזרח.

גאלב מג'אדלה: לצד הדאגה והטיפול בפנייתו של האזרח, אנחנו רוצים לסייע לעיר ולעירייה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שאפשר לבקש ממך לדאוג להם כי אני יודע את רצונך העז לסייע בנושא התכנון לישובים הערביים.

רם בלניקוב: אנחנו כמובן עונים לאזרחים שפונים אלינו, אבל הגופים אתם אנחנו עובדים אלה הן הרשויות.

רם בלניקוב: אנחנו עובדים עם המוסדות הפורמאליים.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד מודה לך.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות למנכ"ל, לאהוד יוסטמן ולחברים שהגיעו לישיבה היום.

ג'מאל זחאלקה: אתה לא נתת לנו את רשות הדיבור.

ג'מאל זחאלקה: ישבתי כאן במשך שעתיים וחצי ולא קיבלתי את רשות הדיבור.

ג'מאל זחאלקה: עשית דבר שלא ייעשה.

גאלב מג'אדלה: אתה צודק.

ג'מאל זחאלקה: נתת את רשות הדיבור רק לאפי איתם.

רם בלניקוב: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לנצל את ההזדמנות שנמצאים כאן מספר ראשי רשויות ובשם המשרד לברך על העבודה שהייתה לנו אתך כיושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, ולאחל לך הצלחה בתפקידך החדש.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכם.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לכל אלה שנמצאים היום אתנו.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שעשינו עבודה טובה לטובת הישובים שדנו בהם.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שאנחנו נמשיך בטיפול.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לצוות הוועדה ולחברי הכנסת שנמצאים אתנו.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שהעבודה הזאת תימשך, ואני בטוח שהיא תימשך לטובת כלל האוכלוסייה ובפרט האוכלוסייה שדנו בה היום.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שמשרד הפנים בראשות השר רוני בר-און והמנכ"ל יעשו כמיטב יכולתם.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שגם נושא הדיון היום יסתייע ובקרוב נראה תוכניות מתאר שיידונו ויאושרו בשנת 2007.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לכולם.