ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 68, 2007-01-31 09:00

חברי הוועדה: קולט אביטל

חברי הוועדה: יוסי ביילין

חברי הוועדה: מרינה סולודקין

חברי הוועדה: מוזמנים: השר זאב בוים - שר המשרד לקליטת עלייה ארז חלפון - מנכ"ל המשרד לקליטת עלייה קלאודיה כץ - מנהלת אגף התעסוקה, המשרד לקליטת עלייה נדיה פריגת - מנהלת אגף עידוד עלייה, המשרד לקליטת עלייה חביב קצב - מנהל אגף הדיור, המשרד לקליטת עלייה אודי בהט - משרד החינוך עודד סולומון - מנכ"ל המח' לעלייה וקליטה, הסוכנות היהודית לא"י ליאון אמיר - יו"ר התאחדות עולי אמריקה הלטינית אבי מספן - האגודה הישראלית למען עולי אתיופיה מנהלת הוועדה: דנה גורדון עריכת פרוטוקול: חיה מרקביץ', חב' פרוטוקול סקירה על פעילות משרד העלייה והקליטה ע"י שר העלייה והקליטה, מר זאב בוים

מיכאל נודלמן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת קליטה, עלייה ותפוצות.

מיכאל נודלמן: הנושא הוא סקירת שר הקליטה והעליה על פעילות המשרד והתקציב.

מיכאל נודלמן: בבקשה, כב' השר:

זאב בוים: תודה רבה אדוני היו"ר, בוקר טוב לחברי-הכנסת, לאנשי משרד הקליטה, למנהלים הבכירים של המשרד, אנשי הסוכנות היהודית.

זאב בוים: אני אמנה את היעדים המרכזיים ואחר-כך ליתר פירוט, אבקש את המנכ"ל ארז חלפון, ובנושאים מסוימים, גם מנהלים במשרד, להביא פירוט של הדברים.

זאב בוים: רשמנו את היעדים וניתן לראות מהם שיש למדינת ישראל ואפילו גם לעם היהודי, בעיה עם היקפי העלייה.

זאב בוים: העלייה המדשדשת בהיקפיה, ניתן לומר עליה שהיא עלייה בירידה, במדרון מתון, אבל חלקלק.

זאב בוים: בשלוש השנים האחרונות מדובר על סדר גודל של כ-20 אלף עולים חדשים, בהשוואה לשנים יותר טובות שהכרנו, ודאי שזו ירידה, אבל זה מגמה מתמשכת.

זאב בוים: כידוע, עניין העלייה במישרין נוגע לסוכנות היהודית, אבל הממשקים של הסוכנות היהודית וממשלת ישראל הם רבים, הן בעלייה והן בקליטה, ואני רואה את תפקידי המשרד לסייע כדי להגדיל את מספר העולים, אם לא במישרין אז בכל מיני פעולות בעקיפין.

זאב בוים: ככל שנעשה תהליך קליטה יותר טוב שהוא יותר קל לעולים, שהוא מקצר את הזמן, ותהליך שגורם להם להרגיש עידוד וסיוע, הם מתערים יותר מהר וכך זה משודר אחורה אל הקהילות של היהודים בעולם וכמובן הפוך.

זאב בוים: עלינו להחליט כאן כיצד לגבש את התהליך הזה ומהן באמת הפעולות העיקריות על בסיס היעדים המרכזיים.

זאב בוים: אני שמתי בראש ובראשונה דווקא את עניין השפה העברית.

זאב בוים: זה לכאורה עניין טכני, וזה בוודאי לא הדבר הראשון שמעניין את העולים החדשים, את המהגרים שבאים לכאן, אבל כולנו יודעים שזה מפתח.

זאב בוים: ככל שהשפה תהיה שגורה בפיהם יותר מהר, כך כל תהליך הקליטה בארץ והיכולת שלהם להשתלב בחברה הישראלית, יהיה יותר מהיר.

זאב בוים: כולנו מכירים את התופעה שעולים חדשים יכולים להיות כמה שנים טובות בארץ ולא לדבר עברית, לא להבין או לדבר בעברית משובשת.

זאב בוים: מתוקף תפקידי עברתי במרכזי קליטה והתרשמתי שכמה שאנחנו משקיעים במשאב הזה, עדיין לא ממצים אותו כפי שצריך.

זאב בוים: זאת היתה התרשמות כאורח לרגע, אולי מהמקום ממנו אני בא, אני הייתי מורה.

זאב בוים: לאחרונה הקמנו, בתיאום עם משרד החינוך, שהוא זה שמספק את הוראת העברית לאולפנים, באמצעות האגף לחינוך מבוגרים, ועדה משותפת לנו.

זאב בוים: יושבים בוועדה אנשי אקדמיה, נציג הסוכנות, נציג משרד החינוך, נציג שלנו, ועדה מכובדת שבראשה עומד פרופ' תדמור.

זאב בוים: עד חודש אוגוסט יש לה מנדט לעשות בדיקה מעמיקה של הוראת העברית באולפנים ולהביא לנו את הממצאים שלה ואת המסקנות, וההמלצות.

זאב בוים: מעבר לכך אנחנו עושים כל מיני פעולות נוספות להעצמת העברית.

זאב בוים: קודמתי בתפקיד, השרה ציפי לבני והמנכ"לית מירה גל יזמו הקמה של הוראת עברית באמצעות ערוצי טלוויזיה בצורה אינטראקטיבית ואנחנו השקנו את זה לפני כשלושה שבועות.

זאב בוים: זה בתחילת הדרך, כבר ברור לנו שצריכים קצת לשפר את זה וקצת לפשט שם.

זאב בוים: זה קצת כבד, אבל אנחנו מקווים שגם בדרך הזאת נוכל להעצים את העברית.

זאב בוים: זה עניין אחד.

זאב בוים: הכשרה והשמת עולים בתעסוקה – כל נושא התעסוקה הוא נתח נכבד מהתקציב של המשרד, מה שמלמד על הדגש שאנחנו שמים על כך, אין צורך להכביר במלים.

זאב בוים: עבור עולה חדש שמגיע לאחר שהוא נעקר ממולדתו ועזב אחריו הכל, האפשרות להיקלט פה מותנית בראש ובראשונה ביכולת למצוא ככל האפשר מהר תעסוקה ותעסוקה הולמת.

זאב בוים: כשהדגש צריך להיות כמה שאפשר על תעסוקה הולמת ולא תמיד יש תעסוקה ולא תמיד יש תעסוקה הולמת.

זאב בוים: ואנחנו עושים מאמצים בשני התחומים האלה.

זאב בוים: עידוד עלייה ותושבים חוזרים – מילה על תושבים חוזרים.

זאב בוים: עם כניסתי לתפקיד התבוננתי במספרים.

זאב בוים: כידוע, יותר מדי ישראלים שוהים בחוץ, כ-650 אלף, 700 אלף איש, ויש כאלה שמפליגים למספרים יותר גדולים.

זאב בוים: בכל מקרה, אני חשבתי שנכון שמדינת ישראל תהיה בקשר עם הישראלים האלה שגרים בחו"ל, ששומרים על הישראליות שלהם.

זאב בוים: מהגר רגיל שמגיע למקום חדש מנסה מה שיותר מהר להשתלב בו, ישראלים לא כל-כך והם מאוד בקשר עם כל מה שקשור לישראל.

זאב בוים: וזה איזשהו בסיס לפי דעתי, לחזור ולקרוא להם ולפעול כדי שישקלו חזרה לארץ.

זאב בוים: מערכת היחסים בין מדינת ישראל והיורדים ידעה עליות וירידות ואנחנו זוכרים את שנות ה-70, את גלי העזיבה הגדולים, את נפולת הנמושות, אבל מאז עברו הרבה שינויים ונראה לי שאנחנו צריכים כמדינה ליצור קשר עם האנשים, לשדר להם שהם ראויים ורצויים ושאנחנו רוצים לראות אותם כאן חזרה ולא רק להגיד את זה, אלא צריך לפעול פעולות.

זאב בוים: ויש לא מעט פעולות שאם להערכתי נעשה אותם, אנחנו נוכל להגדיל את המספר.

זאב בוים: דרך אגב, לידיעת כולם, בלי שאנחנו עושים שום דבר, כששת אלפים ישראלים חוזרים כל שנה.

זאב בוים: אמנם מספר גדול יותר עוזב את הארץ, אבל כששת אלפים חוזרים מבלי שעשינו דבר.

זאב בוים: ואם אנחנו ננקוט בפעולות ונקל ונסייע קצת, אני חושב שאפשר להכפיל את המספר הזה בלי מאמץ גדול.

זאב בוים: בעיית פתרונות דיור לזכאים היא בעיה כאובה, אין מספיק פתרונות, זה פונקציה של כסף.

זאב בוים: בתוך העניין הזה של הדיור יש סוגייה מיוחדת של דיור לעולי העדה האתיופית, הם משיגים דיור באמצעות משכנתאות של המדינה, אבל המשכנתאות מספיקות להם רק כדי להשיג דירות במקומות שאולי מבחינת האינטרס הציבורי, החברתי, היה ראוי שלא יבואו לשם.

זאב בוים: כדי לפזר אותם בצורה יותר נכונה וכדי להעניק להם דיור יותר ראוי, צריך להגדיל את המשכנתאות, בינתיים זה בשלבים של דיונים עם האוצר וזה לא פשוט, זה הרבה כסף.

זאב בוים: טיפול בנוער עולה – כתוב פה "נוער עולה בסיכון ומניעת אלימות במשפחה", הייתי מקדים ואומר, בכלל טיפול בעניין נוער עולה.

זאב בוים: לאחרונה קיימנו ישיבה עם משרד החינוך, התחושות שלנו וגם הנתונים שקיימים, הם כאלה שאנחנו לא מספיק מקדישים במערכת החינוך לתלמידים העולים.

זאב בוים: פחות מכפי שהקדישו בעבר בכל התחומים.

זאב בוים: החל מהקניית השפה העברית בצורה שיטתית ועד לטיפול במניעת נשירה כשהתלמידים עדיין בתוך בתי-הספר.

זאב בוים: אז קיימנו ישיבה עם משרד החינוך, היו לנו כמה תובנות וגם הבנות, אני מקווה שנוכל לשפר את הדברים.

זאב בוים: עניין הגיור, סוגייה בפני עצמה, לא פשוטה, אפילו כבדה.

זאב בוים: בצד העובדה שיש עכשיו תהליך מסודר של גיור, יש גם קשיים לא מעטים.

זאב בוים: אם יהיה לנו זמן בהמשך, נוכל גם להיכנס לזה והאמת היא, אדוני היו"ר, כל נושא פה הוא נושא לישיבה בפני עצמה ואם תמצא לנכון – אני חושב שנוכל לעשות את זה.

ראובן ריבלין: כבוד היו"ר, אני הייתי מבקש, לפני שייכנסו המקצוענים של המשרד, לומר כמה מלים לסקירת השר, אם אפשר?

מיכאל נודלמן: לאחר הסקירה.

ראובן ריבלין: אחר כך נכנסים לפרטים, אני רוצה לדבר במאקרו על איזה עניין מאוד מיוחד, אני בטוח, אם אדוני יסכים?

מיכאל נודלמן: בבקשה, חה"כ ריבלין:

ראובן ריבלין: אני מודה מאוד לאדוני היו"ר, קודם כל צריך לברך את השר על כך שבשנה האחרונה הוא כבר מופיע פעם שלישית בפני הוועדה ואין הרבה שרים שעושים זאת.

ראובן ריבלין: יחד עם זאת, בשנה האחרונה אנחנו הפקנו כמה לקחים שהייתי מבקש להביא אותם בפני השר.

ראובן ריבלין: אני בטוח שהוא מודע להם אבל כדאי להראות מה העמדה וההתייחסות שלנו לאחת הרעות הקשות שקיימות בקליטת העלייה.

ראובן ריבלין: אני הצטרפתי לוועדת המשנה בראשות זאב אלקין, שעושה פה לילות כימים בנושא, כמעט כל שבוע מקיים גם ישיבה, ולצערי כאשר מערכת החינוך מחויבת כלפי כל ילדי ישראל, היא עסוקה במערכת החינוך הישראלית, הנושא הזה אינו מטופל ישירות ונקודתית על-ידי המשרד לקליטת עלייה והוא באיזשהו מקום מאבד את הכיוון שלו.

ראובן ריבלין: יש היום ויכוח גדול בתוך כל המערכת מה טוב יותר.

ראובן ריבלין: האם טוב יותר לקיים את אותו מאמץ לתגבור השפה העברית אצל ילדים עולים, במסגרת ביה"ס עצמו, או במסגרת נפרדת היוצאת מביה"ס.

ראובן ריבלין: מהי הדרך היותר טובה לאינטגרציה של אותם העולים, בעיקר הילדים, אשר אם הם נקלטים בארץ, גם הוריהם מטבע הדברים נקלטים בארץ.

ראובן ריבלין: כמובן שיש גם נושאים אחרים שזה בעיית התעסוקה.

ראובן ריבלין: כל אותם נושאים שמשרד העלייה מטפל בהם בהגדרה, בסופו של דבר, הביצוע עפ"י התקציב, נעשה על-ידי משרדים אחרים.

ראובן ריבלין: ואני חושב שהממשלה צריכה לעשות חושבים מחדש, משום שיש לנו היום בהחלט סימנים מדאיגים ביותר לירידה כתוצאה מכשלים שלנו בקליטת עלייה.

ראובן ריבלין: אי אפשר להתעלם מהעובדות הסטטיסטיות שאנחנו מודעים להן או מקבלים מידע מכל האנשים הנכבדים שיושבים כאן מסביב לשולחן.

ראובן ריבלין: הדבר הזה הוא לא גזירה, אלא הוא כנראה איזשהו דבר שהטיפול בו, למרות שהרצון או הניסיון הקודם ביקש להביא ולתעל אותו בדרך אחת, מוכיח את עצמו ככזה שאינו משיג את המטרות והיעדים.

ראובן ריבלין: לדעתי עד תקופה מסוימת ועד האינטגרציה המוחלטת של תלמידים בתוך בתי-הספר, צריך להיות המשרד המוביל, המשרד לקליטת עלייה ולא משרד החינוך.

ראובן ריבלין: אני אומר זאת במפורש למרות שאני מבין שלא יכול להיות מצב שבו אנחנו נגלוש מסמכות של משרד אחד למשרד אחר, כיוון שהרי זה דרך הטבע וההיגיון, עד אשר לא ראיתי את הדברים בשטח עצמו.

ראובן ריבלין: בדרך ההיגיון אנחנו נאמר שחינוך ישראל הוא בידי משרד החינוך.

ראובן ריבלין: חינוך עולים הוא לא המסגרת המקובלת של החינוך לילדי ישראל כולם, והצורך שלנו לקלוט עלייה הוא צורך שלנו לטפל קודם כל ביכולת לתגבר את השפה העברית ולהפוך אותה לשפה שהיא תביא לידי אפשרות של תלמידים להשתלב בבתי-הספר.

ראובן ריבלין: אנחנו שומעים מספרים מדאיגים ביותר על נשירה מבתי-ספר של תלמידים מעולים שבאו מארצות אחרות, שהם בעלי יכולת ופוטנציאל מעולה, אם במתמטיקה הם משיגים תוצאות שלא שגרתיות בארץ.

ראובן ריבלין: הם בסופו של דבר מביאים את משפחתם לכדי ירידה חלילה רק משום שהם לא מסוגלים להשתלב בכל המערכת האחרת.

ראובן ריבלין: אני גם ער לכך שיש היום גם עליות שהן לא עליות שבאו מתוך חינוך ציוני מלא, אלא מפני שאנחנו מהווים מקלט בטוח לכל יהודי העולם, מקבצים ומביאים לכאן כל יהודי אשר נמצא בסכנה וזה תפקידנו וזה ייעודנו.

ראובן ריבלין: אבל גם בעניין זה הדברים מתפזרים לכיוונים שונים.

ראובן ריבלין: משרד הפנים עוסק גם בעולים, הוא מבקש מהם בקשות תמהוניות והמשרד לקליטת עליה נאלץ להנחות אותם ולהסביר להם שהדברים האלה הם הרי אסון לגבי האנשים המיוחדים, כפי שציין השר, נעקרו מבתיהם, כלומר, הם עזבו, הם מהגרים לכל דבר ופתאום הם נתקלים במצב שבו הם צריכים לשלם 15 אלף ₪ ערבות.

ראובן ריבלין: אנחנו טיפלנו בערבות של בתו של קושורובסקי, שגם השר מכיר אותו מעברו הפוליטי, אני לא מדבר על ההווה הפוליטי, אני מתאר לעצמי שהשר יכיר אותו גם בעתידו הפוליטי, אבל אסיר ציון כמו קושורובסקי כדי להביא את בתו כדי לביקור בארץ, צריך לשלם 15 אלף ₪.

ראובן ריבלין: לי אין טענה משום שכאשר משרד הפנים הבין את הבעיה, הוא מיד ניסה לתקן אותה.

ראובן ריבלין: אבל אם המשרד לקליטת עלייה לא ילווה את העניינים האלה כגורם מוביל, אנחנו נמצאים פה באיזשהו כשל וזה מה שביקשתי להביא במאקרו ולכן אני מתנצל בפני המנכ"ל.

זאב בוים: תודה.

זאב בוים: יש לי מה לומר על הדברים של חה"כ ריבלין, אבל נשאיר את זה ונמשיך בסקירה.

זאב בוים: הצגנו את היעדים המרכזיים.

זאב בוים: אני מבקש עכשיו להעביר את רשות הדיבור, אדוני היו"ר, למנכ"ל המשרד, לארז חלפון.

זאב בוים: זו הזדמנות להקדיש כמה מלים על פעילות המשרד בתקופת המלחמה באזור הצפון.

זאב בוים: בבקשה:

ארז חלפון: כמו שהשר אמר, לפני שנתחיל בסיכום על פעילות ב-2006 ולגבי תקציב 2007, אז אנחנו הכנו בעקבות המלחמה בצפון, הוראת שעה 277, 278, על-סך 12.8 מיליון ₪ שהיא מיועדת אך ורק לעולים בצפון הארץ ולעולים בשדרות ועוטף עזה.

ארז חלפון: אנחנו נעבור רק על החלוקה של הסיוע של ה-12.8 מיליון ₪: 7.2 מיליון לנושא התעסוקה, שהגדרנו כיעד המרכזי של המשרד גם לשנה הבאה, שמתוכם 5.1 מיליון הולכים לקידומי העסקה.

ארז חלפון: קידומי העסקה אנחנו נותנים חצי שנה משכר המינימום לאותו, מעסיק שמעסיק עולים כאשר הוא מתחייב להמשיך ולהעסיק אותו לאותה תקופה.

ארז חלפון: בנושא של הצפון אנחנו הוספנו מספר דברים קטנים.

ארז חלפון: קידום העסקה יכול להגיע ל-75 אחוזים משכר המינימום; קידום העסקה יכול להגיע מחצי שנה ועד שנה, כדי באמת לעזור לאותם עולים שפוטרו ממקום עבודתם, להשתלב שוב במקום עבודה.

ארז חלפון: מעבר לזה לאותם עולים בצפון שקיבלו בעבר קידום העסקה, השלימו את הזכאות, יש להם אפשרות לקבל את הזכאות בפעם נוספת בקידום העסקה.

ארז חלפון: הנושא השני בתעסוקה, זה סיוע בשכר לימוד והכשרה מקצועית.

ארז חלפון: גם לאותם עולים שלא קיבלו או אותם עולים שכבר קיבלו, יכולים לקבל מאתנו שוב הכשרה נוספת.

ארז חלפון: כל התקציב הזה נועד להחזיר את אותם עולים מהצפון ומהדרום חזרה למעגל העבודה בגלל המלחמה.

ארז חלפון: הנושא השלישי זה סיוע למדענים עולים בהעסקה שלהם.

ארז חלפון: סה"כ אתם רואים את הפירוט, יש לנו מדענים ברחבי הארץ ולנושא של הצפון נתנו עדיפות מיוחדת.

ראובן ריבלין: כמה מדעים יש על 320 אלף ₪.

ארז חלפון: ל-8 מדענים.

ארז חלפון: לצפון בלבד, כתוספת סיוע.

יוסי ביילין: זה גם בקמ"ע או בדברים האלו, או שזה כבר לא קיים בכלל.

זאב בוים: קיים.

יוסי ביילין: אז זה כן קשור לקמ"ע?

זאב בוים: זה תוספת.

זאב בוים: זה מעל המסגרת של קמ"ע.

ארז חלפון: התקציב הנוסף קרן מחקרים עולים שאנחנו נעשה את זה בשיתוף פעולה עם מכללות ואוניברסיטאות בצפון, כדי שיעשו מחקרים עבור אותם מוסדות ואנחנו נתמוך בהם בסכום שמופיע, של שבעה מחקרים של 700 אלף ₪.

ארז חלפון: הדבר הנוסף זה סיוע לתושבים חוזרים.

ארז חלפון: אנחנו מכינים כרגע תכנית חדשה לכל נושא התושבים החוזרים ונפרט אותה בהמשך.

ארז חלפון: אנחנו כרגע במשא ומתן מול רשויות המס, מול ביטוח לאומי לגבי חוק 58 שמפרט בהמשך, ואנחנו רוצים לעשות איזה פיילוט בצפון כדי לבדוק ולתת סיוע נוסף למה שמקבלים התושבים החוזרים, זו תכנית שעומדת על 600 אלף ₪.

ארז חלפון: הדבר הנוסף הוא סיוע ליזמים עולים.

ארז חלפון: אותם בעלי עסקים שנפגעו מהמלחמה גם בצפון וגם בדרום, אני אדבר אחרי זה על שינויים שאנחנו נעשה ב-2007 בנושא יזמות עסקית, אבל הדבר הראשון שנעשה מעבר ל-35 אלף ₪ שהם קיבלו כהלוואה ראשונית, אנחנו נוסיף 35 אלף ₪ לאותם בעלי עסקים שנקלעו לקשיים, ואילו לאותם בעלי עסקים חדשים שירצו לפתוח עסק, אני אתייחס לזה ל-2007, אנחנו כבר על סף סיום ההוראה החדשה אצלנו במשרד כדי לתת להם הלוואה שמכילה גם את א' וגם ב', סה"כ 70 אלף ₪.

ארז חלפון: הנושא הנוסף זה לגבי טיפול באוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים ונפגעי חרדה.

ראובן ריבלין: 1,000 ₪ חד-פעמי?

ארז חלפון: על מה?

ראובן ריבלין: על טיפול באוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים, נפגעי חרדה, אם יש לך 300 עובדים, יש לך 300 אלף ₪, זאת אומרת יש לך 1,000 לבן-אדם?

ארז חלפון: כן.

ראובן ריבלין: מה זה, לקנות אספירין?

ארז חלפון: לצערי הרב, כב' חה"כ, יש תקציב.

ראובן ריבלין: אני מבין, אני לא בא אליך בטענות, אתה לא יכול לתת יותר ממה שיש לך.

ראובן ריבלין: השאלה אם דבר כזה בכלל מקובל על המשרד שלכם, מה נותן ה-1,000 ₪ הזה?

ראובן ריבלין: מה זה?

ראובן ריבלין: מס שפתיים?

ראובן ריבלין: זה דבר שאתה בא ואומר, תשמע, אני עם 1,000 ₪ לא יכול לטפל בבעיה.

ארז חלפון: אני רק רוצה לחדד.

ארז חלפון: הנושא הראשון הוא השתתפות לאותם עובדים של המשרד לקליטת עלייה, אותם עובדים שהיו צריכים לקבל סיוע והכשרה בעקבות מה שקרה במלחמה.

ארז חלפון: שני הסעיפים האחרונים של הסל פיצוי (סל פיצוי זה למשפחות שמנהלת מחלקה רווחה יכולה להרחיב על כך) זה 1,000 ₪ לאותה משפחה של חד-הוריות, נכים, קשישים, שקיבלו 1,000 ₪ מענק חד-פעמי בגלל המלחמה.

ארז חלפון: כמו שאמרתי קודם, אם היה יותר תקציב, היינו נותנים יותר.

ראובן ריבלין: אני בטוח.

ראובן ריבלין: אבל אל תבואו ותאמרו שטיפלתם בבעיה כשנתתם 1,000 כי הבעיה לא נפתרת.

ארז חלפון: הבעיה לא נפתרת לחלוטין.

ראובן ריבלין: בפיצויי המלחמה היית יכול פשוט לדרוש מהממשלה יותר, אנחנו מוכנים לעמוד לשירותך לדרוש יותר.

זאב בוים: נתנו מה שהיה לנו, חשבנו ש-1,000 ₪ למשפחה נזקקת לאזור פגוע מלחמה, זה איזשהו סוג של סיוע מיידי, הוא לא גדול אבל יש פה גם איזשהו סוג של עידוד כתוצאה מזה שהוא אולי מעבר לכסף.

ראובן ריבלין: גם אם היו נותנים לך פי 10, זה לא היה מוגזם.

ראובן ריבלין: אני יושב בוועדת כספים ואני יודע, זה כאילו רוצים להסיר איזושהי מועקה מהלב לשלם איזה מס למצפון, אבל לפעמים צריך לפעול כך, אם מטילים עלינו את הרצון לטפל באוכלוסייה, אז צריך לקבל את האמצעים המינימליים לעשות את העניין הזה.

זאב בוים: חה"כ ריבלין, האוכלוסייה הזאת מטופלת מכיוונים שונים, לא רק ממשרד העלייה והקליטה.

זאב בוים: יש עוד מסגרות, לאוכלוסייה שנמצאת במצוקה זה רווחה, עם כל מה שכרוך בזה; הביטוח הלאומי, כל הדברים האלה.

זאב בוים: אנחנו נתנו עוד משהו שהוא אמנם קטן במושגים של רציו המשרד, אבל בסה"כ זה שזקוק לכסף, יש לו מקורות נוספים, לא רק המקור הזה.

מיכאל נודלמן: הרבה נזקקים קיבלו מקרנות זרות הרבה כסף.

מיכאל נודלמן: אני עסקתי עם קרן שיקגו, הרבה אנשים קיבלו.

ארז חלפון: בנושא התקציב הזה, הכסף המיידי הזה ניתן כבר לעולים מתוך תקציב המשרד לפני שקיבלנו את ההעברה ממשרד האוצר שהיתה רק בשבועיים האחרונים ולקחנו את זה מתוך התקציב שלנו ב-2006 וזה ניתן לעולים.

ארז חלפון: הנושא האחרון במצגת הזאת, אנחנו הרחבנו את הזכאות לתושבי שדרות, היות ושם המצב נמשך עד היום וזה לא היה מלחמה לפרק זמן כמו המלחמה בצפון.

ארז חלפון: אנחנו הרחבנו את כל הזכאויות של העולים שנמצאים בשדרות מ-1999.

ארז חלפון: זאת אומרת, 16 שנים מקבלים את כל הדברים שמשרד הקליטה נותן, פרט לתעסוקה ויזמות, כאשר אנחנו כרגע מנסחים הצעה שהשר יביא לישיבת ממשלה, לתת את ההטבות האלה גם ליזמות, היות וצריך לשם החלטת ממשלה.

ארז חלפון: לפני שנתחיל את הסקירה של כל אגף ואגף, את הטבלאות בשלוש השנים האחרונות של העלייה לישראל, כאשר אנחנו רואים שבשנת 2006, למרות המלחמה בצפון ולמרות הקיצוץ התקציבי שהמשרד ספג, מספר העולים עומד על 21, פחות או יותר כמו שעלו גם ב-2004, גם ב-2005, מפורטים לכם אותן ארצות מהן העולים הגיעו בשנת 2006.

זאב בוים: לעניין העלייה רק, בזמן האחרון יש התארגנות של עמותות בקהילות ישראל, הבולטת שבהן בארה"ב, "נפש בנפש", וגם בצרפת, לפחות שתי עמותות "עמי" ו"לאבי", שאנחנו מעודדים אותן ומסייעים להן.

זאב בוים: והן נוחלות הצלחה לא מעטה ביכולת להביא עולים לארץ.

זאב בוים: דווקא על הארצות שאנחנו אומרים שבהן העלייה היא מתוך בחירה, אולי צרפת קצת, אבל בדרך-כלל בעיקר ארה"ב, שמשם הרי אף אחד לא דוחף את היהודים החוצה, אין שם גורמים כאלה שליליים שפועלים.

זאב בוים: יש גידול במספרים בארצות המערב, משהו שהוא מעודד והוא בין השאר, כתוצאה מהפעילות של העמותות האלה.

זאב בוים: זה דבר אחד.

זאב בוים: לעניין השפה, אני רוצה להרחיב לדברי חה"כ ריבלין ולהסביר איפה המשרד שלנו מתערב ומעורב, למשל בעניין הזה של חינוך הילדים ובעיקר בהקשר לעברית וכדומה.

זאב בוים: הרי אנחנו לא באים להחליף את משרד החינוך וזה גם לא ניתן, אנחנו לא משרד מקצועי לצורך העניין הזה, גם כשאנחנו צריכים ללמד עברית, אנחנו קונים שירותים ממשרד החינוך.

זאב בוים: יושב פה אודי בהט שהוא נציג משרד החינוך ועומד אתנו בקשר, הוא מטפל בנושאים האלה.

זאב בוים: בהקשר למה שאמר חה"כ ריבלין, אתמול סיירתי בקרית אתא וראש העיר יעקב פרץ הציג לי כמה פרויקטים שהם עושים בהקשר לקליטת העולים.

זאב בוים: ביקרנו בבית-ספר יסודי ממלכתי-דתי, שכולו בלי יוצא מן הכלל, על טהרת תלמידים עולים, רובם מחבר העמים וקצתם מאתיופיה.

זאב בוים: אני ראיתי בית-ספר כזה בפעם הראשונה.

זאב בוים: האמת היא שבהתחלה אנחנו אמונים על בית-ספר שהוא בית-ספר אינטגרטיבי, אני בא מקרית גת, וידוע שבחברה הישראלית בבתי-ספר יש זרמים.

זאב בוים: ומה שראיתי פה זה דבר שהממלכתי-הדתי הספציפי הזה קולט אך ורק, לא במקרה, במכוון, עולים חדשים.

זאב בוים: אז בהתחלה זה נראה בעיניי תמוה אבל לאחר סיור של כשעה והתבוננות על הנעשה שם, אני מוכרח לומר שהתרשמתי עמוקות ממה שנעשה בבית-הספר.

זאב בוים: מבחינת התוצאות של השכלה יהודית וחינוך, כל הדברים ביחד, זה מה שבעצם היינו רוצים בכל בית-ספר, יש להם תוצאות שעפ"י התרשמותי הן יוצאות מן הכלל.

זאב בוים: וזה דרך אחרת, שונה לגמרי, סוג של ניסוי שאנחנו לא מכירים.

זאב בוים: במקומות אחרים עולים חדשים נכנסים לתוך הכיתות ונבלעים בתוכן, ואחת הטענות הגדולות שלנו שכבר אמרנו, אין טיפול ראוי בתוך הדבר הזה.

זאב בוים: פה יש בית-ספר שלם שכל כולו עוסק בעצם בתלמידים עולים ומכין אותם להשתלבות בחברה הישראלית תוך הקניית השכלה יהודית רחבה, דבר שאי אפשר להגיד שקיים במקומות אחרים, ודאי לא בבתי-הספר הכלליים.

זאב בוים: אז זה אולי מאיר את מה חה"כ ריבלין דיבר על הסוגייה הזאת, איך בכלל אפשר לטפל על רקע בעיות שישנן במערכת החינוך שאנחנו מכירים אותן, בקליטת התלמידים העולים.

זאב בוים: עוד נצטרך לראות מה פירוש הדבר ומה אפשר לעשות והאם מפיילוט כזה מקומי אפשר להקיש ולעשות משהו יותר רחב, אני לא יודע, אבל זה היה מאוד מעניין.

מיכאל נודלמן: ועדיין משרד החינוך נתנו גם הצעות ולא רק בית-ספר דתי.

ארז חלפון: לסיכום, אולפני עברית.

ארז חלפון: מספר הלומדים בשנת 2006 עמד על כ-8,400 עולים שנכנסו לאולפנים שבהם הם מקבלים 500 שעות למשך חצי שנה, פחות או יותר, את אולפני א' מסיימים.

ארז חלפון: במסגרות ההמשך, אולפני ב', עברו כ-3,000 עולים; עשינו הוראת שעה במשרד שמאפשרת לעולים משנת 1997 שלא עברו אולפן, להצטרף לכיתות הקיימות של האולפנים כדי לחזק את השפה העברית.

ארז חלפון: לגבי הוועדה, השר כבר דיבר על זה, הוקמה ועדה בלתי תלויה לבחינה והתוצאות שלה אמורות להיות לקראת סוף השנה הזאת, כדי לאמץ ולאחר מכן לבצע פעולות.

זאב בוים: לא עד דצמבר, אלא עד אוגוסט, זה המנדט שלה, חצי שנה.

ארז חלפון: תעסוקה.

ארז חלפון: אנחנו רואים בתעסוקה את אחד המרכיבים החשובים, לאחר כמובן שפת העברית לקליטה נכונה של עולים כאן במדינת ישראל.

ארז חלפון: לצערנו הרב, אנחנו עדיין רואים עולים שעובדים ולא במקצועות שהולמים את כישוריהם ואנחנו כבר התחלנו פעולה שאני אפרט אותה בהמשך.

ארז חלפון: לרקע כללי, בשנת 2006 הושמו בעבודה 17,220 עולים, לעומת 13 אלף בשנת 2005; סה"כ יש לכם את הפירוט כמה עולים עברו בקידומי העסקה.

ארז חלפון: מרכזי הכוון - יש לנו חמש חברות פרטיות שמפעילות לנו מרכזי הכוון לעולים שתפקידם הסופי הוא לשלב עולים בעבודה, מעבר לזה הם מקבלים שם ייעוץ כיצד לכתוב קורות חיים, מאבחנים לאיזו עבודה הכי טובה כדאי שיציע את עצמו, ופשוט נותנים לעולה ליווי מרגע שהוא מגיע לשם עד הרגע שהוא מושם בעבודה.

ארז חלפון: רכזי תעסוקה – בלשכות שלנו ברחבי הארץ יש רכזי תעסוקה, שסה"כ עשו 844 השמות בעבודה בשנת 2006.

ארז חלפון: המטרה שלנו להעביר הכל למרכזי ההכוון כי שם יש את האנשים המוסמכים, פסיכולוגים, יועצים תעסוקתיים, שמומחים בתחום הזה ובהכוונה להרים את נושא ההשמות.

ארז חלפון: הכשרות ועדכונים מקצועיים – סה"כ כמעט 8,000 עולים; עברית תעסוקתית, 2602 ורכזים במוקדים של עולי אתיופיה.

ארז חלפון: יש לנו 20 מוקדים לעולי אתיופיה, דרך המוקדים עצמם בוצעו 1,924 השמות.

ארז חלפון: דברים נוספים שאנחנו עושים כדי למנוע אבטלה זה קורסי רישוי לעובדים והשתלמויות ערב לאחר שעות העבודה, כדי לגרום להם להשתלב במקצוע טוב יותר.

יוסי ביילין: מה זה קורסי רישוי לעובדים?

זאב בוים: רישוי לבעלי מקצוע שונים.

זאב בוים: למשל רופאים ועורכי-דין ורואי-חשבון, דברים כאלה.

ארז חלפון: בנוסף, אנחנו נותנים סיוע לאומנים וספורטאים.

ארז חלפון: סה"כ 2,227 אומנים ו- 170 ספורטאים קיבלו סיוע מהמשרד.

ארז חלפון: הפרויקט המוצלח הנוסף שיש לנו זה פרויקט ואוצ'רים שבו עולה שמבקש לעבור הכשרה למקצוע מסוים, מקבל מאתנו תלוש שנקרא ואוצ'ר שהוא מוסר למכללה או לאוניברסיטה שמכשירה אותו לאותו מקצוע, והוא עושה הסבה.

ארז חלפון: הדבר היחידי שאנחנו בודקים הוא שהמקצוע הזה באמת נדרש, זאת אומרת, אי אפשר להתחייב שאחר-כך תהיה לו עבודה אבל אנחנו בודקים שהוא לא מבזבז את הוואוצ'ר על מקצוע שאחר-כך לא תהיה לו דרישה.

זאב בוים: אני רוצה להכיר לכם את גב' קלאודיה כץ שיושבת פה והיא ראש האגף לתעסוקה במשרד, אם את רוצה להעיר עוד כמה דברים לפניי שאנחנו עוברים, אז בבקשה:

קלאודיה כץ: לא כרגע.

זאב בוים: טוב.

ארז חלפון: הדבר הנוסף שאנחנו התחלנו לעשות בשנת 2007, אני נפגש באופן אישי עם מנהלת אגף התעסוקה, עם כל המנכ"לים של החברות המובילות במשק, שמצוינים כאן בעמוד, במטרה להבהיר להם את העניין הזה של קידום העסקה שגם מבחינה כספית אם הוא קולט עולה לעבודה, בפועל הוא משלם יותר.

ארז חלפון: מעבר לזה, נותנים לו הסבר גם על ציונות ומבקשים ממנו, אם הוא יכול, לתת תקנים מסוימים שהוא ייעד אותם רק לעולים.

ארז חלפון: אנחנו נותנים לו את כל הסיוע בלימוד השפה העברית, בהכשרות שהוא צריך לאותם עולים, אבל שיצבע לנו תקן מסוים שמיועד אך ורק לעולים כדי שישתלבו אצלו בעסק.

ראובן ריבלין: החברות המובילות עושות את זה מתוך תרומה לחברה?

ארז חלפון: הסיבות שהן עושות את זה: אחת, תרומה לחברה, שתיים, ציונות ושלוש, קידומי העסקה.

ארז חלפון: אם הוא קולט למשל אותי לעבודה, הוא משלם עליי בשנתי הרבה יותר, ברגע שהוא מקבל ממני את קידום ההעסקה, יוצא לו שהוא גם משלם פחות.

ארז חלפון: חלק מהן לא ידעו, אנחנו הרחבנו את המעגל הזה, שלחו להן מכתבים כדי שינחו את מנהלי משאבי אנוש בנושא הזה.

ארז חלפון: מעבר לזה, באמת כמו שאתה אומר, תרומה לקהילה.

ארז חלפון: למשל, רק עכשיו בתקופה האחרונה, מנכ"ל מוטורולה החליט לפנות עשרות משרות לבני העדה האתיופית.

ארז חלפון: נפגשנו אתו וכבר העברנו לו לאחר מיון שלנו, קורות חיים כדי לשים את בני העדה האתיופית ספציפית בחברת מוטורולה.

ארז חלפון: עידוד עלייה – המשרד מפעיל תכנית של עידוד עלייה שנקראת "עלייה קהילתית", בשיתוף כמובן עם הסוכנות היהודית והרשויות המקומיות, שנותנת תוספת סיוע לאותם עולים שמגיעים לארץ בצורה קבוצתית, מגיעים ליישוב אחד, למקום אחד, יש לכם את הפירוט מאיזה ארצות הם מגיעים.

ארז חלפון: ומעבר לסל הקליטה הרגיל, הם מקבלים דברים נוספים כמו: חינוך, דיור, חברה וקהילה, סה"כ זה מגיע לתוספת בערך של בין 18 ל-20 אלף ₪, זה גם משווק את העיר בפני העולים וגם גורם להם לבוא בקבוצה אחת ואז הקליטה שלהם תהיה יותר טובה.

ארז חלפון: בשנת 2006, 25 רשויות קיבלו את הסיוע הזה של עלייה קהילתית, ואילו בשנת 2007, השר ואני אישרנו תכנית בימים האחרונים, אנחנו יוצאים לדרך עם 30 רשויות חדשות.

ארז חלפון: כאן המקום לציין שנתנו עדיפות לערים הן מהדרום, הן מהצפון, בעקבות המלחמה, כדי לעודד עולים להגיע אליהן.

ראובן ריבלין: קליטה ישרה בזמנו?

זאב בוים: לא, קליטה ישירה זה קליטה שבאמת העולה בא.

יוסי ביילין: זה סל הקליטה.

זאב בוים: זה במסגרת סל הקליטה.

זאב בוים: בקליטה הקהילתית יש סל קהילה, ובנוסף התוספת, כיוון שהיא מאורגנת והמערכת המוניציפאלית פה היא מאוד מעורבות בהבאת העולים, בקשר אתם עוד בקהילות בגולה, הם באים לכאן כקבוצה ליישוב ואנחנו מוסיפים למערכת המוניציפאלית תוספת תקציבית כדי לטפל בתהליך הקליטה מבחינה יישובית.

יוסי ביילין: "נפש בנפש" זה באופן אוטומטי כקהילות או לאו דווקא?

זאב בוים: לא, "נפש בנפש"זו עמותה, זו קליטה ישירה.

קולט אביטל: אדוני היו"ר, סליחה, יש לנו גם שאלות, אולי אפשר להשאיר את השאלות לסוף אלא אם כן אתם רוצים לקיים פה דו-שיח.

מיכאל נודלמן: אני מבקש את השאלות בסוף, כי פה יש קבוצה של חברי-כנסת שהם רוצים להגיד כמה מלים.

זאב בוים: אני רק אשלים.

זאב בוים: בפרויקט "נפש בנפש" ממשלת ישראל משתתפת פר עולה והעמותה עושה את כל הפעולה, אבל זה בעצם קליטה ישירה בליווי של העמותה.

ארז חלפון: הנושא של תושבים חוזרים – כמו שאמרנו קודם זה אחד היעדים המרכזיים של המשרד, יש לנו פה את הטבלה כמה הגיעו ב-2006.

ארז חלפון: לרקע כללי, יש למשרד 13 שלוחות בחוץ-לארץ, השלוחות הן מנהלי בית ישראלי שיושבות בתוך הקונסוליות, הן יוצרות קשר עם כ- 100 אלף ישראלים.

ארז חלפון: אנחנו כרגע עובדים על תכנית חדשה כדי להגדיל הן את המעגל והן את הפניה אליהם.

ארז חלפון: הכוונה של הפרויקט הוא ייזום פרויקטים ולגרום להם חזרה לישראל, אנחנו עושים את זה עם חברות מובילות ויש פה פרוט הפעולות שאנחנו עושים שם.

ארז חלפון: נדיה היא מנהלת אגף עידוד עלייה במשרד וזה יומה האחרון במשרד, אז נדיה, אני אתן לך לסכם על האגף במספר מלים.

קולט אביטל: ארז לא אמר מה האחוז, כיוון שאתם נותנים לזה קדימות, מה אחוז התקציב מתוך התקציב הכולל שאתם נותנים, כי עד עכשיו אני הבנתי שתמיד היו כוונות מאוד טובות אבל זה לווה בתקציבים.

ארז חלפון: נכון, וכמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו כרגע עובדים על תכנית לתושבים חוזרים.

קולט אביטל: אבל מה התקציב מתוך סה"כ, מה האחוזים?

ארז חלפון: יש תקציב לתושבים חוזרים שהבסיס שלו הוא על-סך כ-3 מיליון ₪ לתושבים חוזרים.

ארז חלפון: מעבר לכך, התושבים החוזרים מקבלים סיוע מהאגפים השונים במשרד, עולה חדש מקבל סיוע הרבה יותר גדול ותושב חוזר המגיע למחלקת תעסוקה, מקבל סיוע בתעסוקה.

ארז חלפון: זאת אומרת, התקציב מתחלק גם בתוך האגפים הרגילים של המשרד.

נדיה פריגט: קודם כל אני רוצה לומר שאני מאוד מעריכה שהמשרד לא רק רואה חשיבות בנושא הזה, אלא באמת גם הגדיל תקציבים ובהתאם לזה אני גם אתייחס לתוצאות.

נדיה פריגט: אני מאוד מקווה שהתכנית של המשרד ושל השר תצא אל הפועל בשנה הבאה, בשנתיים הבאות, למרות שאני כבר לא אהיה בתפקיד אבל זה קרוב ללבי ואני בוודאי אשתדל ללוות את זה.

נדיה פריגט: ב-10 השנים האחרונות חזרו כ-60 אלף ישראלים, תושבים חוזרים, שטופלו במשרד הקליטה.

נדיה פריגט: צריך לקחת בחשבון שישנה עוד אוכלוסייה של אזרחי ישראל שהם בנים של הישראלים בחוץ-לארץ, שיש להם זכויות עולים והם לא בסטטיסטיקה של התושבים החוזרים אבל מדובר בעוד כ-26 אלף נפש, זאת אומרת, אנחנו כבר מדברים על למעלה מ-80 אלף נפש ב-10 השנים האחרונות וזה לא כל-כך מובטל.

נדיה פריגט: ב-5 השנים האחרונות היה גידול מתמיד במספר התושבים החוזרים, אני מתייחסת עכשיו רק לתושבים חוזרים.

נדיה פריגט: הגענו לכמעט הכפלה של המספרים בין 2002 ל-2006.

נדיה פריגט: אמנם השר אמר שאנחנו לא עושים שום דבר, אנחנו עדיין עושים, אפשר לעשות הרבה יותר ובאמת ברמה המערכתית של חקיקה וכל מיני התייחסויות מעבר לעשייה של המשרד, בהחלט זה נדרש.

נדיה פריגט: לגבי הפרויקטים המיוחדים.

נדיה פריגט: יצרנו תשתית של קשר עם הישראלים, כפי שנאמר, יש לנו 13 מוקדי קשר שזה הבית הישראלי ליד קונסוליות שמתייחסים לאוכלוסייה מאוד גדולה של אנשים שהם בקשר.

נדיה פריגט: הם גם הכלי המרכזי שלנו לביצוע פרויקטים שיזומים על-ידינו לעידוד חזרה בדרכים קונקרטיות כמו להביא מעסיקים, לתת מידע על הגליל והנגב, על שכונות הרחבה בקיבוצים.

נדיה פריגט: מדי שנה יש לנו כנסים בארה"ב ובקנדה, ששם מרוכזים מירב התושבים החוזרים.

נדיה פריגט: הכנסים האלה הפכו למעין מסורת ונדרשים היום ואנשים מצפים לזה, ואני חושבת שזה בהחלט גורם שיצר איזושהי דינמיקה ואיזושהי מודעות לעניין שיש למדינת ישראל באוכלוסייה הזו.

נדיה פריגט: בנוגע להגדלת התקציבים, אני חושבת שאנחנו לפחות במספר נושאים ובנושא המרכזי, זה של הנוער, הגדלנו אחת לאחת את התוצאות ביחס לתקציב שהוסיפו לנו.

נדיה פריגט: אחד הפרויקטים החשובים והיפים שאנחנו עושים זה פרויקט בשיתוף עם תנועת הצופים, "גרעיני צבר".

נדיה פריגט: בכלל בתנועות הצופים יש לנו היום 2,500 ילדים של ישראלים בתנועת נוער דוברת עברית, שהיא היחידה שהיא כזאת.

ראובן ריבלין: המשרד תומך בהם?

נדיה פריגט: כן, בהחלט מאוד.

נדיה פריגט: אני חושבת שבלי תמיכת המשרד, הם לא היו מסוגלים להגיע לתוצאות האלה.

נדיה פריגט: יש בצופים פרויקט הגשמה, זאת תנועה שמחנכת לציונות ולחזרה לישראל.

נדיה פריגט: פרויקט הגשמה של בוגרי הצופים, היום לא רק בוגרים, שיזמנו יחד עם התנועה הזאת ב-1991.

נדיה פריגט: בין 1991 ל-2006 חזרו 22 גרעינים.

נדיה פריגט: עד 2003 גרעין בשנה, ברגע שהמשרד הוסיף לנו תקציבים, אנחנו בין 2003 ל-2006 כבר עם 4 גרעינים וב-2007 יהיו חמישה גרעינים.

נדיה פריגט: כאשר הגידול הוא ב-500 אחוז במספר המשתתפים בגרעינים.

נדיה פריגט: 70 אחוזים מהם נשארים בארץ ו-20 אחוזים מהמשפחות חוזרות בעקבות הילדים.

זאב בוים: תודה, נדיה.

זאב בוים: יש לנו פה עוד הרבה דברים להציג, אבל מטבע הדברים חברי-הכנסת רוצים להעיר ולשאול ואולי עוד אורחים.

זאב בוים: לסיכום עניין היורדים.

זאב בוים: אני יצאתי לפני כשלושה חודשים לסיור השנתי למפגש עם קהילות של ישראלים בצפון אמריקה.

זאב בוים: לא יאומן כמה ישראלים מאוד שמחו על עצם זה שבאנו וממש במישרין, אמרתי להם, אנחנו רוצים לראות אתכם בארץ, תבואו.

זאב בוים: דיברת על הדור השני, יש בעיה גדולה עם הדור השני של הישראלים.

זאב בוים: מסתבר שישראליות לא עוברת בגנים, זאת אומרת, ההורים אמנם ישראלים אך הם לא מסוגלים להעביר להם את העניין הישראלי, את החוויה, את הרגש הישראלי.

זאב בוים: הילד הולך לפאבליק סקול בדרך כלל, הוא לא הולך לקהילה היהודית ברוב המקרים, וזה לא כל-כך פשוט להם שם.

זאב בוים: אם נפעל פה למען הסרת מכשולים שהם ביסודם מכשולים בירוקרטיים, ושינוי מדיניות לא גדול, אפשר להביא הרבה יותר.

זאב בוים: עדיין העיקרון צריך להיות שיישמר איזשהו פער, מבחינה ערכית ומוסרית, בין מה שמדינה נותנת לעולה חדש, לבין מה שהיא נותנת לתושב חוזר.

זאב בוים: אבל תוך שמירת הפער הזה, אפשר לסייע יותר לתושבים חוזרים לקבל החלטה לחזור.

זאב בוים: למשל, קצת יותר הקלות למרות מה שהצבא עושה, בעניין של מדיניות הגיוס של צעירים; למשל בעניין של כל מדיניות המיסוי, זו שאלה גדולה.

זאב בוים: בעקרון היום המדיניות היא ones, תושב חוזר בא לכאן, אז מיד נשלפת היד הארוכה שלנו לכיס שלו.

זאב בוים: לדוגמה אם יש לו נכסים ועסקים שהוא צבר אותם משך הזמן, מרגע שהוא ברח, פה מדינת ישראל שותפה.

זאב בוים: השאלה אם זה נכון לעשות.

זאב בוים: אנחנו היום במגעים עם האוצר, צריך לבחון מחדש את כל סוגיית המיסוי בכלל.

זאב בוים: ובתוך זה בפרט הביטוח הרפואי שזה פשוט שערוריה, סעיף 58, אנחנו נחזור אל הכנסת, אני אצטרך לשנות שם את הדברים.

זאב בוים: בגלל כמה שניצלו לרעה את השירות הרפואי הטוב בארץ, עושים חוקים דרקוניים שהם בלתי מתקבלים על הדעת.

סופה לנדבר: אנחנו העלינו את זה לא פעם אחת.

זאב בוים: אז אנחנו נחזור ונעלה והפעם המשרד יוביל את העניין הזה.

זאב בוים: צריך להגיע למצב שיבוטל סעיף 58 ועוד דברים כאלה שהם לא בשמים ואפשר להכפיל את המספרים.

זאב בוים: דרך אגב, אתם לא ראיתם, אבל נדיה דיברה על זה, המספרים שמופיעים במצגת הם סדר גודל של בסביבות ה-4,000 אם תשימו לב, ואני אמרתי שחוזרים 6,000.

זאב בוים: ראיתי את זה במרשם האוכלוסין, בערך כ-2,000 נוספים לא עוברים בכלל דרך המשרד.

זאב בוים: יש תושבים חוזרים שהיו כמה שנים בחוץ ולא משנה מאיזה סיבות הם חוזרים, הם לא צריכים שום דבר, לא מבקשים שום דבר כתושבים חוזרים ונכנסים פנימה כאילו ולא נודע כי בא אל קרבו, גם זה קיים.

זאב בוים: עד כאן, אדוני היו"ר, יש לנו עוד דברים, אולי כדאי שנשמע את חברי-הכנסת.

מיכאל נודלמן: תודה רבה על הסקירה.

מיכאל נודלמן: בבקשה, חברת-הכנסת מרינה סולודקין:

מרינה סולודקין: תודה רבה ליו"ר, אני רוצה לברך את השר ואת המנכ"ל, אני מאוד תומכת בסדר העדיפויות במשרד; הדבר הראשון הוא לימודי השפה וזה סדר העדיפויות.

מרינה סולודקין: אני רוצה לתמוך בהצעה של חה"כ רובי ריבלין, שאת מחלקת או אגף חינוך מבוגרים, צריכים להעביר למשרד הקליטה, כיוון שהכישלון של משרד החינוך בלימודי השפה העברית כל-כך בולט, שאני חושבת שצריכים להעביר למשרד הקליטה.

מרינה סולודקין: דבר שני, יש ניסיון מאוד רע עם תכנית הבש"ן.

מרינה סולודקין: תכנית בש"ן יצאה ממשרד הקליטה קודם כל למשרד התמ"ת, ממשרד התמ"ת ללשכת רה"מ, מלשכת רה"מ למשרד המדע.

מרינה סולודקין: אין תכנית בש"ן.

יוסי ביילין: מה זה תכנית "בש"ן?

מרינה סולודקין: זה תכנית לעידוד מדענים ומהנדסים עולים.

יוסי ביילין: זה מה שהיה "גלע"ד"?

מרינה סולודקין: זה "גלע"ד" לישראלים.

מרינה סולודקין: רק משרד הקליטה עם ניסיון וגם עם לחץ פוליטי של אלה שתומכים בתכניות של משרד הקליטה, מסוגל לשמור את המגמות החיוביות והמודרניות במשרד הקליטה.

מרינה סולודקין: אני שמעתי על ועדה משותפת, זה גם טוב שיש שיתוף פעולה בין משרד החינוך למשרד הקליטה, אבל מה שאני חושבת, התשובה האמיתית זה חינוך מבוגרים במשרד הקליטה.

מרינה סולודקין: דבר שני, מה שלא הצליחו במשרד הקליטה, זה להיכנס לכל העניין של תכנית ויסקונסין.

מרינה סולודקין: התכנית הזאת היתה טעות חמורה מאוד ובמיוחד לעולים.

מרינה סולודקין: ואחרי כל הלחץ של חברי-הכנסת ושל ועדות הכנסת, עדיין בוויסקונסין עולים עד חמש שנים בארץ, וזו טעות, במשרד הקליטה יש תכניות של תעסוקה יותר טובות ממה שמציע ויסקונסין.

מרינה סולודקין: ואנחנו בכנסת, זאב אלקין, אני ומיכאל נודלמן, אתמול חתמנו את החוק שלנו להוציא את כל העולים של כל השנים בארץ מתכנית ויסקונסין.

מרינה סולודקין: תודה.

מיכאל נודלמן: בארה"ב, מהגרים לא משתתפים בוויסקונסין.

מרינה סולודקין: נכון, לא משתתפים.

ראובן ריבלין: כל מי שהיגר אי פעם?

מרינה סולודקין: מהגר וזהו, הוא לא בוויסקונסין.

ליאון אמיר: באותה ועדה לפני כשנה, אני מתחתי ביקורת קשה על המשרד לקליטת עלייה על אי שיתוף הפעולה.

ליאון אמיר: מלפני כשנה עד היום אנחנו בשיתוף פעולה מלא עם כב' השר ובאופן אישי יותר כמעט בכל הסניפים של ההתאחדות בצפון וחלק במרכז, גם עם עובדי המשרד עדיין נלחמים קצת עם הבירוקרטיה, קשה מאוד לבקש תקציבים עם כל כך הרבה ניירת.

ליאון אמיר: ואנחנו רואים את התוצאות, קיבלנו פי כמעט שלוש מהתקציב שקיבלנו אז, ואם אנחנו קיימים היום, זה לא רק אודות הסוכנות היהודית.

ראובן ריבלין: אבל התוצאות של הקליטה הן לא טובות.

ליאון אמיר: התוצאות של הקליטה הן טובות, צריך לחזק את נושא התעסוקה בשיתוף עם התאחדויות.

ליאון אמיר: אבל כשצריך להודות – צריך להודות, לכן אני באתי היום באופן אישי כדי להודות לעובדי המשרד ולכב' השר.

ליאון אמיר: תודה רבה לכם.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

זאב בוים: תודה רבה לליאון, הוא יודע אבל אני צריך להגיד שאני לא הזמנתי אותו לכאן כדי שהוא ידבר כך.

ראובן ריבלין: לא, אין ויכוח קודם כל.

זאב בוים: בסדר, התאחדות עולי אמריקה הלטינית היא באמת ותיקה והאנשים שם מתנדבים, אבל גם כל ההתאחדויות האחרות הן כאלה ובאמת אני חושב ששיתוף פעולה הדוק עם ההתאחדויות רק מסייע לכל תהליך הקליטה.

זאב בוים: אגב, לגבי העניין של קליטה מאמריקה הלטינית ובדגש על ארגנטינה, במשבר שהיה, הייתה תכנית מיוחדת ובאמת הצליחו להעלות יחסית הרבה מאוד אנשים מדרום אמריקה, בדגש על ארגנטינה.

זאב בוים: אבל אני צריך לומר, זו גם בעיה בכלל שכאשר המצב הכלכלי משתפר בארצות המוצא, אז יש בעיה, אז אנשים לא עולים.

יוסי ביילין: זה תמיד יהיה כך.

זאב בוים: זה תמיד יהיה כך, זה נכון, וזה עניין שקשה מאוד להתמודד אתו, ברמה הפשוטה, הכלכלית, המיידית, היומיומית, זה מטבע האדם.

זאב בוים: הדרך היחידה להתמודד עם התמודדות עומק, זה עניין של חינוך ציוני.

זאב בוים: אני נדהמתי לשמוע ששרת החינוך קיצצה כ-14 מיליון ₪ סיוע המשרד לחינוך יהודי במדינות חבר העמים.

זאב בוים: אני דיברתי אתה, היא אמרה לי, "מה אני יכולה לעשות, מקצצים לי במשרד", וזה נכון מקצצים לכולם.

זאב בוים: אבל סכום כזה שמסייע להחזיק חינוך יהודי בקהילות יהודים, במיוחד בחבר העמים, זו בעיה מאוד גדולה, כי כשאין חינוך יהודי, במיוחד בקהילה במדינות חבר העמים ששם כבר שלושה או ארבעה דורות היו תחת משטר קומוניסטי בולשיוויקי, וליהודים היה קשה מאוד להחזיק ביהדותם ולקיים את מורשתם, אם אנחנו לא עושים שם פעולה כזאת – התוצאות המיידיות זה או שפחות מגיעים ואם כבר מגיעים – אז קשה להם להחזיק פה כשיש פיתוי חדש כזה כמו שקיים היום ברוסיה.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת קולט אביטל, בבקשה:

קולט אביטל: אדוני השר ואדוני המנכ"ל, קודם כל תודה אדוני היו"ר, אני רוצה להעלות ארבע נקודות.

קולט אביטל: מכיוון שאנחנו כבר לא עוסקים בעלייה המונית ומכיוון שלא מדובר בכמויות כה גדולות של עולים, אני מבינה ומעריכה שעיקר המאמץ צריך להיות על עצם הקליטה, תהליכי הקליטה בארץ.

קולט אביטל: ובהקשר הזה, אני מבקשת להעלות קודם כל את הנושא של עולי אתיופיה, שבמבחן התוצאה במו ידינו, בגלל מדיניות הדיור והמדיניות של המשכנתאות, אנחנו בעצם דוחפים אותם לשכונות עוני.

קולט אביטל: אני מעלה את זה הרבה זמן בוועדה הזאת, ודאי בארבע השנים האחרונות, ואני חושבת שאדוני השר כעס עליי כשדיברתי על כשלים, אני מדברת על כשלים לא כעל משהו שהוא כישלון אלא כדבר שמונע קליטה.

קולט אביטל: ברגע שזה הפתרון שאנחנו נותנים ולא מנסים לשנות את המדיניות הזאת, אנחנו נתקלים בתופעה כמו שיש לנו היום ואני אעלה את זה היום למליאה, מה שקורה בעיר פתח-תקוה, שראש עיר שהוא לא גזען לכל הדעות, אומר, "אני לא יכול לקלוט", או שאנחנו נתקלים בשכונות מהסוג של קרית משה ברחובות.

קולט אביטל: אני פונה אליכם כבר כמה זמן בבקשה לשקול מחדש עקרונית את כל המדיניות הזאת, שבסופו של דבר מביאה אנשים לשכונות עוני, לדירות קטנות של שני חדרים עם חוסר תקווה לדור הבא ובחוסר תעסוקה.

קולט אביטל: ואני חושבת שלפחות כלפי האנשים שאנחנו מביאים מאתיופיה, זה קריטי, לחשוב על מדיניות דיור אחרת.

קולט אביטל: ושנית, פיזור האוכלוסייה בקרב מקומות יותר חזקים שבהם הם יכולים למצוא עבודה.

קולט אביטל: דבר נוסף, כשעולי אתיופיה נמצאים במרכזי קליטה, מלמדים אותם איך לכתוב את קורות החיים שלהם.

קולט אביטל: הם זקוקים להרבה יותר שעות של הכשרה מקצועית, כי אם אחרי שהם שהו במרכז קליטה אין להם יכולת להשתלב בשוק העבודה או להשתלב רק במקצועות מהסוג של גנן או עוזרת בית, אז לא עשינו כלום ואנחנו מנציחים את העוני ואת כל המכשול הזה.

קולט אביטל: ועוד משהו, אני מצטרפת לדבריו של חה"כ ריבלין בכל הנושא של חינוך, אבל נראה לי שהבעיה היא קצת יותר עמוקה, היא לא רק עברית.

קולט אביטל: הבעיה כפי שאנחנו אבחנו אותה בוועדה זה חוסר היכולת של המורים לקלוט את הילדים כמו שצריך בבתי-הספר, יש פה פער תרבותי.

קולט אביטל: על השולחן שלי כרגע, הוציאו לי מהאינטרנט סיפור של שישה ילדים עולים ששרפו את דגל ישראל כי הם לא מרגישים ישראליים, כי הם לא מרגישים יהודים.

קולט אביטל: ואני חושבת שזה בעיקר לא אשמתם של הילדים, אנחנו לא נותנים להם את התחושה ובגלל זה יש גם נשירה די גדולה, לא מנחילים להם את התחושה של הישראליות.

קולט אביטל: זה דבר שלדעתי הוא קריטי.

ראובן ריבלין: תנאי הכרחי אולי לא מספיק, זה השפה.

קולט אביטל: אני הולכת צעד קדימה, אחרי הנושא של השפה הם מרגישים פה זרים.

קולט אביטל: ולכן צריך לדבר גם על קליטה תרבותית שלהם או ציונית או מה שתרצו לקרוא לזה.

קולט אביטל: ונושא נוסף ואחרון, הנושא של הישראלים.

קולט אביטל: אדוני השר, אני מאוד שמחה על זה שאתם מתכוונים לתת לזה היום עדיפות הרבה יותר גבוהה.

קולט אביטל: אנחנו עשינו על זה מלחמות במשך שנים.

קולט אביטל: יושבת אתנו פה אישה צדקת, נדיה פריגט, שעשתה עבודת קודש ממש כמעט בלי שום תקציבים ולכן הרשיתי לעצמי לשאול את השאלה הזאת.

קולט אביטל: המאגר הרציני ביותר לעולים זה אותם הישראלים.

קולט אביטל: ומה שמעניין את הישראלים זה לא כל-כך הקלות מס ולא כל-כך להביא עוד מקרר, אני יודעת זאת משום ששנים עסקתי בזה, ביום שני הם כולם רצים לקונסוליה ושואלים, "יש לכם משרות פנויות בארץ?

קולט אביטל: תתארו לנו עבודה ודיור", אלה דברים שבהם צריך להתרכז.

קולט אביטל: ואחרון אחרון חביב, השר דיבר על מה שנקרא "חינוך ציוני", אנחנו במשך שנים ניסינו לראות אם מערכת החינוך הישראלית יכולה לעשות יותר בחוץ-לארץ, והדבר המוצלח ביותר שהיה לנו, במקום אחד, בית-ספר ישראלי שבאמת החזיר ילדים לארץ, גם אותו סגרנו.

קולט אביטל: עכשיו אתם רוצים קשר עם ילדי יורדים.

קולט אביטל: אין מתכון יותר טוב מאשר לעשות את הפעולה הזאת לפחות פעם אחת ניסיונית בארה"ב, בית-ספר ישראלי שפועל לפי שיטות החינוך בארץ.

קולט אביטל: זאת היתה הצלחה כבירה במשך שנים בצרפת.

קולט אביטל: כיוון שהיה כל-כך מוצלח סגרנו את זה.

קולט אביטל: ..

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: מר שיקנולסקי, בבקשה:

אברהם שיקנולסקי: אני מייצג פה רשת בתי-טכנולוגיה וגם ארגוני מדענים ומהנדסים עולים.

אברהם שיקנולסקי: הארגונים המתנדבים ששילמו בשנת 2006 פרויקטים המתמחים מטעם קרן הזדמנות, עדיין לא קיבלו את התשלומים והשאלה היא מתי נקבל.

אברהם שיקנולסקי: שאלה שניה, מה הדינמיקה של ירידת תקציבי תמיכה לארגונים ציבוריים.

אברהם שיקנולסקי: ודבר שלישי, במפגש האחרון עם נציגי הארגונים הציבוריים, אמרת לנו, כב' השר, שעולים שעלו ארצה בגילאי 45 פלוס, נמצאים בסדר עדיפויות של המשרד.

אברהם שיקנולסקי: אמרת לנו שהסוגייה עכשיו בטיפול, אז היינו רוצים לדעת מה ההתפתחות של הסוגייה הזאת.

אברהם שיקנולסקי: ודבר אחרון, בשמונה ערים שבהם נמצאים בתי טכנולוגיה, יש כיתות ממוחשבות וכו', וגם פרויקט אינטראקטיבי מיוחד של הוראת עברית באמצעות אינטרנט.

אברהם שיקנולסקי: ואנחנו מוכנים לעזור למשרד הקליטה בהתפתחות בהוראת עברית בקרב העולים.

אברהם שיקנולסקי: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חה"כ יוסי ביילין, בבקשה:

יוסי ביילין: קודם כל תודה לשר ולמנכ"ל על הסקירות שלכם.

יוסי ביילין: ברצוני להעלות שלוש נקודות.

יוסי ביילין: נקודה אחת היא לגבי העולים מבריה"מ לשעבר שאינם יהודים.

יוסי ביילין: האם זה עדיין אתגר מיוחד או שזה כבר חלק מהקליטה הכללית ולכן זה לא מצוין כי זה אחד מסדרי העדיפויות שאתם מציגים.

זאב בוים: שמתי את זה במסגרת הגיור.

יוסי ביילין: אני ראיתי אבל גיור זאת לא הבעיה העיקרית כי חלק מהם גם לא רוצים להתגייר.

זאב בוים: נכון.

יוסי ביילין: ולכן השאלה האם הקבוצה הזאת זה עדיין קבוצה שמבחינתם זה אתגר נפרד לטיפול?

ראובן ריבלין: זכאי חוק השבות שאינם יהודים.

יוסי ביילין: כן.

יוסי ביילין: הנושא השני קשור בעניין העלאת יהודים ממקומות שונים.

יוסי ביילין: למשל, העלייה של יהודים מהודו לאחרונה, הדיון של הפלשמורה.

יוסי ביילין: עד כמה משרד הקליטה רואה את עצמו או מצליח להשפיע על המדיניות של הבאת יהודים בקבוצות, בנפרד מהעלייה הרגילה שמתבצעת באמצעות שליחי עלייה וכיו"ב.

יוסי ביילין: האם למשל המוסד המשותף באמת פעיל או כפי שכל השנים נפגשים לעתים רחוקות, פעמיים בשנה לפי החוק, נדמה לי, ולמעשה זה רק איזשהו טקס שאין לו באמת השפעה על הנושא של קליטה.

יוסי ביילין: ושוב, השאלה כמה אתם יכולים להשפיע כקולטים על הקבוצות האלה שהן הכי קשות לקליטה עפ"י ההגדרה.

יוסי ביילין: והשאלה האחרונה, האם אתם מעורבים בפרויקטים כמו "מסע" ו"תגלית" לגבי ניסיון להביא לצעירים שמגיעים לכאן, איזשהו דבר שיהפוך את ישראל בעיניהם ליותר אטרקטיבית ולנסות לקלוט אותם בישראל?

אבי מספן: קודם כל, אני מודה לך אדוני השר שאתה מגיע לוועדת העלייה והקליטה.

אבי מספן: אני פונה לעזרה בנושא של תעסוקת אקדמאים בשירות המדינה.

אבי מספן: ישנו חוק מפורט שמדבר על תעסוקה של אקדמאים בשירות המדינה והבעיה שזה לא תמיד מיושם.

אבי מספן: וכדי שיהיה יישום מלא, צריך החלטת ממשלה בנושא.

אבי מספן: החוק הוא חוק מינויים סעיף 15א' שמדבר על תעסוקה.

אבי מספן: גם בקרב הקהילה האתיופית ישנה עלייה מאוד גבוהה של אקדמאים, כרגע יש 15 אחוז אקדמאים מקרב יוצאי אתיופיה ואנחנו רצינו מאוד שהם ישתלבו בשירות המדינה ויש באפשרותך לעזור בכך.

אבי מספן: אנחנו זקוקים לעזרתך לצורך קידום העניין בממשלה.

אבי מספן: אני מודה לך מאוד.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חה"כ סופה לנדבר, בבקשה:

סופה לנדבר: אדוני היו"ר, אדוני השר, חבריי חברי-הכנסת.

סופה לנדבר: אדוני השר, אני רוצה להגדיר כמה דברים שאני חושבת שהם צריכים להיות בסדר העדיפות של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: אני מבינה שעניין של דיור שהזכירה חה"כ קולט אביטל, מעסיק כבר שנים רבות את כולנו, קשיי הקליטה זה דבר קשה לכולנו ואנחנו מבינים מה עובר על המשפחה של עולה שמגיעה ארצה.

סופה לנדבר: כנראה גם שיש משפחות של אנשים מבוגרים שמדינת ישראל עודדה אותם לקחת משכנתאות, ובכך בעצם הורידה מעצמה את האחריות והאנשים נכנסו למעגל של קשיים אדירים.

סופה לנדבר: אני קיבלתי לא מזמן אנשים שיצאו לפנסיה והיום חיים מקצבת הביטוח הלאומי, והקושי בתשלום כל ההוצאות שיש על משפחה יחד עם החזר הלוואה, זה דבר שהוא פשוט הורס את המשפחה.

סופה לנדבר: ואני חושבת שמדינת ישראל צריכה לקחת בחשבון את נושא הדיור.

סופה לנדבר: זה שנים שמדינת ישראל לא עסקה בזה.

סופה לנדבר: לפני 20 שנים מדינת ישראל הורידה מעצמה אחריות, ואני יודעת שאתה רגיש לעניין כי אתה מבין אותו, וטוב תעשה אם תשים בסדר העדיפויות של ממשלת ישראל, לחזור לבנייה ציבורית.

סופה לנדבר: זה יקל על קליטת העלייה, זה יגרום לכך שאנשים ירצו להגיע למדינת ישראל, בכל זאת דיור ותעסוקה, כמו שהגדירה קולט אביטל, זה דבר שבעצם חשוב מאוד לאנשים האלה.

סופה לנדבר: נאמר כאן שצריכים לחזק את ארגוני העולים.

סופה לנדבר: אין לי היום ביקורת על משרד הקליטה, אבל יש לי עצה חברית, הקריטריונים השתנו במשך שנים רבות.

סופה לנדבר: כל שנה, כל שר החליף את הקריטריונים.

סופה לנדבר: אני מבינה שאתה תומך בארגוני עולים ודוגמה לכך זה הארגון שדיבר כאן ושנתמך על-ידי המשרד.

סופה לנדבר: אני חושבת שטוב תעשה אם אתה תזרז את ועדת התמיכות של משרדך כדי שפשוט יעזרו לארגוני עולים להתחזק ולעבוד למען קליטת עלייה.

סופה לנדבר: דבר נוסף, לפני שנים רבות בחוברת של משרד הקליטה היה עניין של פנסיות של עולים חדשים, אני מברכת את שר האוצר על הרפורמה שהוא יצא אתה, למרות שיש שם ליקויים רבים, שהגדול שבהם הוא זה שיש בתוך הרפורמה הזו אוכלוסייה של עולים חדשים שאף אחד לא חשב עליה ברפורמה הזאת.

סופה לנדבר: מה יקרה עם אנשים שיקבלו את החוק של ביטוח פנסיה חובה שאחרי 20 שנה יהיה להם פנסיה.

סופה לנדבר: זאת אומרת, מי שיוצא מעכשיו למעגל של פנסיה, אין להם פנסיה ממדינת ישראל.

סופה לנדבר: ואני מבינה שזו לא בעיה שלך, אבל אני מבינה שאתה תהיה אחד מהאנשים שלדעתי יכול ומסוגל לשים את זה על סדר היום.

מרינה סולודקין: דיברנו על זה בסיעת "קדימה" עם שר האוצר הירנשזון, שלא ראינו ברפורמה שלו את כל העניין.

מרינה סולודקין: אבל יש ועדה נפרדת בראשות מנכ"ל משרד רה"מ, רענן דינור, בנושא של פנסיות לעולים.

סופה לנדבר: אני כיו"ר ועדה לפניות הציבור, לקחתי 6.5 אלף מורים עולים לדוגמה, מתוך 120 אלף מורים שעובדים במשרד החינוך.

סופה לנדבר: עולה חדש שעבד מחצית חייו ומדינת ישראל קיבלה אותו על מגש של כסף, מגיע לכאן עד שהוא יוצא לפנסיה ואנחנו לוקחים בחשבון שמורים יוצאים לפנסיה מוקדמת כיוון שקשה לעמוד מול כיתה שלמה יותר מדי זמן.

סופה לנדבר: וגם צריכים לקחת בחשבון שאנשים בגיל 50 פלוס מקבלים חצי משרה או רבע משרה.

סופה לנדבר: זאת אומרת, כאשר הם יוצאים לפנסיה מקבלים קצבת ביטוח זקנה ומקבלים עוד 900 ₪ שזה המקסימום שהם יכולים להרוויח, לאחר כל השנים שהם עמדו מול הכיתה והתמודדו עם כל הבעיות שיש במערכת החינוך תוך כדי העברת הידע ואת המקצועיות למדינת ישראל.

סופה לנדבר: בזה שמדינת ישראל עברה מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת, האוכלוסייה השלמה נמצאת במצוקה רבה ורוב האנשים כאשר הם מגיעים לגיל זקנה או גיל גמלה או גיל הזהב, או כל שם שתקראו לזה, אבל הם מדרדרים לעוני וזה דבר אבסורדי.

סופה לנדבר: מדינת ישראל היא מדינה שקולטת עלייה והמשרד שלך צריך להיכנס למאבק יחד אתנו על זה שהאנשים יחיו בכבוד כאשר הם מגיעים לגיל הזה.

סופה לנדבר: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: כב' השר, אתה יכול לענות לשאלות?

זאב בוים: אני אתייחס לכמה דברים.

זאב בוים: יש עניין שהעלתה חה"כ מרינה סולודקין.

זאב בוים: אנחנו כבר דיברנו על עניין העברית, ואני מציע שנחכה לעבודת הוועדה ובהחלט יכול להיות שבעקבות המסקנות, אנחנו נראה שיתחוללו שינויים.

זאב בוים: קודם כל, השאלה היא אם מבחינה מבנית האגף לחינוך מבוגרים יעבור אלינו למשרד או לא, אני לא יודע להגיד עכשיו ונחכה בעניין הזה.

זאב בוים: צריך לזכור שהאגף לחינוך מבוגרים עוסק גם בדברים אחרים ולא רק בהוראת עברית לעולים חדשים.

זאב בוים: אבל אני לא שולל את האפשרות לעשות איזשהו פיילוט מחוץ למערכת המוסדית הממשלתית.

זאב בוים: יש מספיק גורמים פרטיים שהם מומחים בהוראת שפה זרה שניה.

זאב בוים: ואחת הבעיות הכי גדולות שאנחנו מלמדים עברית לא עפ"י הנדרש לפי הוראת שפה זרה שניה.

זאב בוים: אנחנו רגילים ללמד את העברית כעברית שהיא שפת אם, שפה ראשונה, וזה מקצוע אחר לגמרי.

זאב בוים: אגב, נדמה לי שבאף מוסד אקדמי בארץ עד עכשיו אין מקצוע כזה, של הוראת עברית כשפה זרה שניה שגם על זה צריך לחשוב.

זאב בוים: אבל לעומת זאת, יש גורמים פרטיים והם שומעים על כך והם כבר פונים.

זאב בוים: אני לא רוצה עדיין להחליט, אני רוצה לחכות להחלטת הוועדה המשותפת, אבל לא מן הנמנע שאנחנו כחלק מהמסקנות, שנראה מהן, יתכן שנצא אם לא בהיקף רחב, אז כהתחלה לעשות ניסוי כזה לפתוח החוצה למי שיש להם ניסיון מוכח בהוראת שפה זרה שניה.

ראובן ריבלין: אתה יודע מי המורים לעניין זה בארץ?

זאב בוים: בטח לא הישראלים.

ראובן ריבלין: ישראלים, אבל לא היהודים, הערבים.

זאב בוים: הערבים, כן, יכול להיות.

ראובן ריבלין: ודאי, כי הם מלמדים בבית-הספר את השפה העברית כשפה זרה שניה.

זאב בוים: זה מעניין, יכול להיות.

זאב בוים: אז זה לעניין אחד.

זאב בוים: אני מכיר את המאבק הנחוש של חברי-הכנסת לגבי ויסקונסין ומרינה מובילה בעניין הזה יחד עם חברי-הכנסת האחרים.

זאב בוים: בעקבות המאבק הזה כבר חלו שינויים לטובה בעניין, אני חושב ששר התמ"ת ממשיך בכיוון הזה.

מרינה סולודקין: עד חמש שנים, אתה יודע, שאנחנו נתנו.

זאב בוים: אני בעניין הזה תומך.

זאב בוים: אני דרך אגב, נגד ביטול תכנית ויסקונסין, אני חושב שיש בה דברים חיוביים עבור כלל האוכלוסייה, ומה שקשור לאוכלוסיית עולים, במיוחד בגילאים המסוימים האלה, אני גם בדעה שצריך להוציא, אני גם חושב שהשר הולך בכיוון הזה.

זאב בוים: חה"כ קולט אביטל, קליטת העדה האתיופית זו קליטה קשה.

זאב בוים: ב-19 בפברואר תהיה ישיבה מיוחדת של ועדת שרים לנושא עלייה, קליטה ותפוצות שבראשה עומד רה"מ וכמובן הקבינט הביטחוני, שרה"מ עומד בראשה, כך ראה את זה רה"מ אריק שרון וזה עבר ורה"מ יזמן ב-19 דיון שכל הנושא שלו יהיה קליטת העולים מאתיופיה.

זאב בוים: אז אנחנו מתחבטים ומתלבטים בנושאים כאלה, אנחנו רוצים לקבל בוועדה שורה של הצעות מחליטים בממשלה.

זאב בוים: ואחד מהם ואולי הראשון שבהם, זה הגדלת המשכנתאות.

זאב בוים: אם אנחנו לא נגדיל את המשכנתאות, אנחנו לא נוכל לפרוס את האוכלוסייה האתיופית על מפת הארץ והם ימשיכו להתכנס אל מקומות לא רצויים.

קולט אביטל: שכירות לא בא בחשבון?

זאב בוים: יכול להיות, אנחנו נעלה.

ארז חלפון: אם אפשר להוסיף על מה שאמר השר, אנחנו בודקים עוד משהו של תכנית פיילוט לשכירות, לא לאותם עולים שבאים אלא לאותם עולים שנמצאים בשכונות, בעיקר הצעירים בהם, כדי לגרום להם לעבור למקומות אחרים, אנחנו בודקים אופציה של פיילוט של שכירות.

קולט אביטל: באמת פנו אלינו אנשים עם בעיה של דור שני.

קולט אביטל: גרים ביחד במשפחות של שמונה, תשע נפשות בשני חדרים, ויש אנשים צעירים שרוצים להתחתן ואין להם לאן ללכת.

ארז חלפון: אני יכול להגיד שזאת תכנית שאנחנו עובדים עליה כרגע.

ארז חלפון: המשנה למנכ"ל שלי שאחראי על עולי אתיופיה ביחד עם חביב קצב, שאחראי על הדיור, אנחנו מכינים תכנית, הבעיה היא כספית ועל הדבר הזה אנחנו הולכים לשבת עם האוצר.

זאב בוים: אחת הבעיות הנוספות שלא עלתה פה, אבל אני רוצה לחדד אותה, נוגעת לפלשמורה שהם עולים ונמצאים במרכזי הקליטה והם עוברים את תהליך הגיור.

זאב בוים: הם נכנסים לפי חוק הכניסה מכיוון שהם לא זכאי חוק השבות עד שלא יעברו את התהליך הזה.

זאב בוים: עכשיו יש דרישה אולטימטיבית של הרבנים שבמשפחות האלה שההורים עוברים את הגיור, שהילדים ילמדו בבתי-ספר ממלכתיים/דתיים.

זאב בוים: בדרישה הזאת מנקודת ראות יהודית דתית, יש היגיון רב.

זאב בוים: הבעיה היא שזה מצופף באופן בלתי נסבל את בתי-הספר הממלכתיים/דתיים.

זאב בוים: בפתח-תקוה יותר משזה בעיה של האוכלוסייה המבוגרת, יצאה זעקתו של ראש העיר, איציק אוחיון, על העניין הזה של בתי-הספר וראינו את זה בשנים קודמות באור יהודה ובמקומות אחרים.

זאב בוים: אני דיברתי עם הראשון לציון, עם הרב הראשי הרב עמר, שעוסק הרבה בנושא הזה.

זאב בוים: הוא איש חכם ונאור, אמרתי לו, תראה מה שקורה, אני לא מדבר עכשיו על הילדים האתיופיים, אתם הורסים את החינוך הממלכתי-דתי, אתם מעמיסים במספרים כאלה.

זאב בוים: 80 אחוזים מהילדים בבית הספר הם אתיופיים.

זאב בוים: זה גורם לאוכלוסייה הוותיקה למשוך את הילדים שלה החוצה.

זאב בוים: גרתי הרבה שנים בקרית גת, יש שם תופעה שאוכלוסייה ותיקה הוציאה את הילדים מבתי-הספר הממלכתי-דתי והעבירה לחינוך הכללי ובלבד שלא יהיו בבתי ספר כאלה.

זאב בוים: אז יתכן שיש פה גם איזה סוג של גזענות חבויה אבל הפערים התרבותיים הרי קיימים וזה הרבה יותר קשה שם והם לא מוכנים לשלם את המחיר הזה על גב הילדים.

זאב בוים: הרב עמר הבטיח לי שהוא יכנס ועדה, מעין התייעצות של חכמים של רבנים, כדי לראות מה עושים עם העניין.

זאב בוים: הוא מבין את התופעה הזאת וזו אחת הסוגיות היותר כבדות בנושא.

זאב בוים: ארז חלפון: חה"כ קולט אביטל, את העלית את עניין התעסוקה של התושבים החוזרים.

זאב בוים: בביקור שעשינו בחו"ל לקחנו אתנו חברות מובילות כמו טבע, אינטל, מנפאואר, שהגיעו עם משרות להציע אותן לאותם תושבים חוזרים וזאת הכוונה.

זאב בוים: ואגב, יש הרבה משרות לחברות לתושבים חוזרים.

יוסי ביילין: והשידוך המיידי הזה עבד?

זאב בוים: במספרים קטנים.

זאב בוים: אני עקבתי אחר זה, היישום היה בממדים מאוד חלשים.

זאב בוים: אני בדקתי באינטל, מתוך עשרות של פניות שהיו, נדמה לי שנוצרו כארבע, חמש משרות ויש קשר לזה.

זאב בוים: אבל אפרופו אינטל ואפרופו העניין הזה, אני חוזר רגע לעניין קליטה קהילתית.

זאב בוים: היינו בחיפה בסיור, במרכז של מחקר ופיתוח הגדול של אינטל נמצאים 3,000 מהנדסים וטכנאים.

זאב בוים: זה אחד המרכזים היותר גדולים של אינטל בתחום המחקר והפיתוח בעולם.

זאב בוים: אינטל בשיתוף עם העירייה, הסוכנות היהודית ועם המשרד, עשו עלייה קהילתית כאשר אינטל בקשר עם הקהילות בצרפת, ארגנו שם קבוצה, איתרו לפי הצרכים שלהם מהנדסים, הנדסאים, טכנאים, במרסיי, ליאון ופריס.

זאב בוים: אותו הדבר עשו בדרום אמריקה עם קבוצה דרום אמריקאית, נדמה לי שרובם היו ארגנטינאים אבל היו גם אחרים, ארגנו אותם כקבוצה והם העלו אותם כקבוצה.

זאב בוים: אני פגשתי את הקבוצות האלה.

זאב בוים: נדמה לי שמהצרפתים היו שם קבוצה של כ-30 עובדים, ישבנו אתם.

זאב בוים: זהו תהליך הקליטה הכי טוב והכי מהיר שאני ראיתי אי פעם.

זאב בוים: זה לא רק העבודה, אלא זו מסגרת כזאת של החיבורים החברתיים האלה שכל-כך חסרים שהעבודה יוצרת.

זאב בוים: אחת הבעיות הגדולות זה שהאוכלוסייה הותיקה שלנו אינה פותחת זרועות ולב.

זאב בוים: זאת אומרת, אנחנו מוכנים, הממסד מבצע את כל הפעולות, מה שחסר זה הצד הרגשי יותר, הקשר הזה היומיומי.

זאב בוים: ושם זה עובד יוצא מן הכלל, אני ראיתי אנשים שעושים עלייה והתהליך הוא מאוד קל ובתוך זמן לא רב הם מדברים עברית יפה.

זאב בוים: הסוכנות היהודית מובילה תכנית של חבר בין הוותיקים ו"בבית ביחד" עם כמה אנשים טובים בארץ שגם משקיעים כסף בעניין הזה, עופרה שטראוס, דוד קוליץ, משה תאומים וורטהיימר ואחרים.

זאב בוים: אפשר לעשות דברים מאוד יפים בחיבורים האלה.

זאב בוים: חה"כ יוסי ביילין שאלת שאלות כבדות משקל, בעניין המדיניות לגבי הפלשמורה, אני חושב שהיא ידועה ומן המפורסמות.

זאב בוים: זה עוד דבר שלא הסתיים, צריך לסיים את זה כדי להחליט מהו המספר הסופי שעדיין אף אחד לא יודע, אתה מחייך, אבל זה סיפור ארוך, בין רישום סופי של כולם.

זאב בוים: וזו בעיה.

יוסי ביילין: אתם בעסק, אתם חלק מהמדיניות הזאת.

זאב בוים: כמובן זה פתחו של משרד הפנים, זה הממשלה, הסוכנות היהודית ועוד גופים באמריקה שמעורבים בזה.

ראובן ריבלין: 300 עולים לחודש.

זאב בוים: 300 בחודש היה סוג של הבטחה, שלפני שנה וחצי בסיכום של אריאל שרון, אז רה"מ, כמובן עם סליי מרידור יו"ר הנהלת הסוכנות, להכפיל את המספר.

זאב בוים: הממשלה הזאת החליטה להשאיר את המספר על 300.

ראובן ריבלין: אחרי שהיא כבר רצתה להוריד ל-150 עולים.

זאב בוים: היא רצתה להוריד ל-150, אבל זה היה יותר עניין של מסגרת תקציבים וכו'.

זאב בוים: אם כי יש מחלוקת בין כל הגורמים לגבי סוגיית העלאת הפלשמורה.

זאב בוים: המחלוקת הזאת לא הסתיימה עדיין וזאת הסיבה שאנחנו לא משנים בינתיים את מכסת האנשים שעולים כל חודש.

זאב בוים: אשר לשבטים אחרים.

זאב בוים: היה עניין של בני מנשה בהודו, בשנים האחרונות יש טפטוף של אנשים שהם אנשים שמוכרים בעצם על-ידי הרבנות וזה הגוף שאישר את יהדותם והם כבר התערו בארץ והם נמצאים פה.

זאב בוים: אבל היתה סוגייה לאחרונה של פעילות נמרצת של גיור של שבטים כאלה בהודו.

זאב בוים: לטענתם, זה נבע מחוסר תיאום בין הממשלה והרבנות הראשית, הרבנות הראשית הוציאה בית-דין מיוחד כדי לגייר שם ונעשו פעולות גיור בסדר גודל של כ-216 נפש, והם גוירו כהלכה מטעם הרבנות ברשות ובסמכות.

זאב בוים: היתה סוגיה כי ממשלת ישראל לא ששה להעלות אותם אבל הם טענו שזו זכותם עפ"י חוק השבות כיהודים כשרים לכל דבר ועניין, פנו אפילו לביהמ"ש העליון לצדק.

זאב בוים: רה"מ ואנחנו ישבנו וסיכמנו שאנחנו נתיר את עליית 216 האנשים שלאחרונה עלו לארץ כיהודים.

זאב בוים: אבל יחד עם זאת, יש סיכום ביני לבין הרבנות הראשית, הראשון לציון הרב עמר, שנפסיק את כל תהליך הגיור שם מבחינתנו, וביה"ד לגיור המיוחד הזה הוחזר ארצה.

זאב בוים: זה המצב היום.

ראובן ריבלין: כמה מתגיירים בכוח נוספים יש לנו?

זאב בוים: זה בדיוק כמו הסיפור של הפלשמורה, כשהתחילו עם סיפור הפלשמורה אז אמרו, יש כמה כאלה של איחוד של 3,000 משפחות, וזה יתחיל וזה ייגמר, וככל שהעניין הזה נסחב, זה הגיע לממדים של עשרות אלפים פלשמורה.

ראובן ריבלין: זה עולה בטור הנדסי.

זאב בוים: זה עולה בטור הנדסי.

זאב בוים: אגב, זה גם יוצר בעיות למדינת ישראל עם ממשלת הודו.

זאב בוים: לא אוהבים בהודו את כל ההתערבות הזאת שם וכו'.

זאב בוים: והודו עשתה לנו בפעם אחרונה עם ה-216 בלגן לא קטן, רצו לעשות פה חגיגות קרן הידידות, אני לא אכניס אתכם לכל הפרטים, אבל זה המצב היום.

זאב בוים: אנחנו לא בתחום ההלכה, העניינים האלה שמורים לרבנות ולרבנים, אף אחד לא לוקח את זה מהם.

זאב בוים: אבל אנחנו לא חושבים שהיהדות ביסודה היא דת מיסיונרית שמטרתה לחפש שבטים נידחים בכל רחבי העולם כדי לגייר אותם.

זאב בוים: זה לא מהמסורת היהודית, זה לא מההיסטוריה של העם היהודי, אולי אפילו זה בניגוד.

זאב בוים: היו פעם דברים כאלה, אבל היו לזה השלכות הרבה פעמים לא טובות.

זאב בוים: וזאת הגישה שצריכה להנחות, לצערנו יש כל מיני גורמים שהם גם לא שייכים למדינת ישראל.

יוסי ביילין: גם גורמים אמריקניים.

זאב בוים: כן, גם גורמים אמריקניים, כל מיני רבנים שמנסים לעשות שם פעולות.

זאב בוים: זוהי דעתנו בעניין.

זאב בוים: זה לגבי סוגיית עליית שבטים אחרים.

זאב בוים: מסע בתגלית, חה"כ ביילין, ממשלת ישראל מסייעת, מעורבת, אבל זה הולך דרך רה"מ.

זאב בוים: משרד רה"מ ומזכיר הממשלה מרכזים את הנושא הזה.

יוסי ביילין: השאלה אם אתם יכולים להגיע לזה.

זאב בוים: אני דיברתי עם מזכיר הממשלה שהוא מרכז את זה ועושה עבודה נפלאה.

זאב בוים: ראוי שפעולות מהסוג הזה יהיו תחת כנפיו של המשרד הזה, לא לפזר את זה בכל מקום.

זאב בוים: ואני מקווה שזה יבוא לסידור כזה והפעילויות המיוחדות האלה גם הן תעבורנה למשרד.

זאב בוים: בינתיים ממשלת ישראל מסייעת ומעורבת אבל דרך משרד רה"מ.

זאב בוים: לעניין זכאי חוק השבות אבל לא יהודים.

זאב בוים: המדיניות לא השתנתה ואני לא יכול לומר שיש איזושהי מדיניות מיוחדת או גישה מיוחדת לעניין הזה.

זאב בוים: המדיניות קיימת, היא לא שונתה, יש סוגיות שעולות למשל עכשיו.

יוסי ביילין: שאלה של הנינים, למשל.

זאב בוים: כן, בדיוק, של הדור הרביעי.

זאב בוים: עדין אין הלכה פסוקה בעניין הזה.

זאב בוים: גם פה זה בין משרדי.

זאב בוים: גם משרד הפנים כמובן צריך להיות מעורב בעניין.

מרינה סולודקין: השר רוני בראון מתעניין בנושא וחוקר את הנושא של הנינים.

זאב בוים: סופה לנדבר העלתה את העניין של הבניה הציבורית.

זאב בוים: הבניה הציבורית, אני בעד, יושב פה חביב קצב, שהוא מהוותיקים במשרד, מומחה ובקי בכל הנושא הזה.

זאב בוים: יש בניה ציבורית, היא לא בניה ציבורית בכלל, המקבצים למשל הוא סיפור הצלחה, זה סוג שלפי דעתי צריך להרחיב את זה.

זאב בוים: כ-230, 250 מיליון ₪ נועדו רק לחידוש החוזים ארוכי הטווח עם הקבלנים שהקימו את מקבצי הדיור ל-10 שנים, ואנחנו מנסים עוד להוציא דרישה נוספת לחמישה מקצבים, שלא קיימת בתקציב הזה, נראה אם נצליח.

זאב בוים: אבל זה מודל נכון.

מרינה סולודקין: מכיוון שאנחנו יודעים את זה עכשיו, אנחנו יכולים לתמוך מבחוץ.

מרינה סולודקין: השר השר זאב בוים: בשביל זה אני בא לכאן לקבל סיוע.

ארז חלפון: בנושא הזה, חה"כ סולודקין, אנחנו רק מכינים באמת את המקום ששם צריך ולשם יש את הביקוש, ברגע שנסיים להכין את הנתונים, נפנה ישר לאוצר לקבל תקצוב.

מרינה סולודקין: טוב מאוד.

זאב בוים: אולי נסיים במה שעלה פה מכמה מקומות, העניין של תמיכה בארגונים.

זאב בוים: אני רואה בזה חשיבות גדולה, אבל אני מוכרח לומר שעל קיצוצי פלט שאנחנו חוטפים, אז הביטוי של העדיפות הזאת הוא בסוף שאין מזה יותר כסף וזו הבעיה.

יוסי ביילין: זה מה שנקרא שאין קיצוצים חברתיים.

זאב בוים: יש, אני אומר לך שיש.

זאב בוים: אני סיימתי.

ארז חלפון: רק עוד שתי נקודות.

ארז חלפון: אבי, לגבי השאלות שלך לשר בנושא התעסוקה, אנחנו ב-19 לחודש בוועדה, הכנו תכנית מסוימת, אנחנו בשלבי משא ומתן אחרונים עם האוצר.

ארז חלפון: אני מודיע לך שתהיה כאן בשורה כי כבר הגענו עם האוצר לחלק קטן בנושא של תקנים במגזר הציבורי, גם בנושא של משרדים שיקלטו את בני העדה האתיופית, הם יקבלו תוספות מסוימות.

ארז חלפון: אנחנו פשוט כרגע ממש בסיום הכנת התכנית.

ארז חלפון: נציג את זה ב-19 לחודש בוועדת השרים.

ארז חלפון: ובאשר לתמיכות שהשר ציין, אנחנו פרסמנו הפעם את התמיכות בזמן, היו מספר ארגונים שלא הגישו את מה שהם היו צריכים להגיש כדי לקבל תמיכות.

ארז חלפון: אני כינסתי את ועדת החריגים של המשרד ואותן עמותות שלא עמדו בזמן, נתנו אורכה של 21 יום להגיש מחדש את הבקשות.

ארז חלפון: את זה עשינו כוועדת חריגים.

מיכאל נודלמן: חברים, אני מבקש בלי שאלות.

מיכאל נודלמן: אני רוצה לתת לנציג הסוכנות לדבר.

ראובן ריבלין: אדוני היו"ר, אני מבקש לקיים דיון מיוחד ודחוף של ועדה משותפת של ועדה העלייה והקליטה וועדת הכספים, לדיון בפרויקט מקבץ הדיור.

ראובן ריבלין: אם אתם תביאו תכנית, אנחנו נעלה כהצעה משותפת.

קולט אביטל: אדוני השר, גם את נושא הבניה להשכרה.

מיכאל נודלמן: אנחנו בודקים אם אנחנו יכולים להשיג את זה בדיון עם האוצר.

מיכאל נודלמן: אם לא – אז אנחנו נביא את זה.

קולט אביטל: אדוני השר, יש הצעת חוק שלנו, של הוועדה הזאת, שהממשלה הכשילה בקדנציה הקודמת ואני מבינה שהפעם היא נתמכת ואפילו כנראה תוגש על-ידי שר השיכון של בניה להשכרה.

קולט אביטל: אני חושבת שאם אתם גם תיכנסו לעניין הזה, זה פתרון שיכול להיות טוב מאוד.

ארז חלפון: מה שאת אומרת, זה בתכנית העבודה שלנו.

מיכאל נודלמן: חברים, אני רוצה לתת את רשות הדיבור לנציג הסוכנות, מר עודד סולומון, בבקשה:

עודד סלומון: יש לי כמה הערות לגבי הדברים שנאמרו כאן.

עודד סלומון: אחד לגבי נושא של מסע ותגלית, חה"כ ביילין, מסע ותגלית זה תכנית של הממשלה יחד עם הסוכנות היהודית.

עודד סלומון: נושא התכנים ששאלת עליו, מגובש ונעשה בשיתוף פעולה יחד עם המחלקה לחינוך בסוכנות היהודית.

עודד סלומון: ולכן בנושא הזה התכנים הם תכנים שבהחלט מביאים ומעודדים גם מעצמה של נושא של מסורת, של קשר לישראל ותכנים ישראליים, עד בקבוצות מסוימות, גם עידוד עלייה כתהליך כולל.

עודד סלומון: ובכלל, אנחנו רואים את כל הנושא של החינוך בתפוצות, וזה גם לגבי הנושא של הורדת התקציבים בחינוך, כתהליך שפוגע בעידוד העלייה.

עודד סלומון: כי כשאתה לא יכול להכין את תושבי הקהילות לאורך זמן בנושא ולהעצים את החינוך היהודי, אחר-כך הרבה יותר קשה לך להוביל אותם למגמת עלייה.

עודד סלומון: זה דבר אחד.

עודד סלומון: בנושא של בני-מנשה, מבני מנשה עלו 218 אנשים עד עכשיו, באופן עצמאי עלו כאלף איש בעשר השנים האחרונות.

מרינה סולודקין: זה לא באופן עצמאי, לצערי הרב.

עודד סלומון: נכון, זה לא עצמאי, אבל לא ניכנס כרגע לפרטים, יש כאן 1,200 אנשים.

עודד סלומון: ראיתי בשדה התעופה את הקרובים שבאים לקבל אותם, זה היה מראה מלבב לראות כיצד אוכלוסייה שנמצאת פה 10 שנים נקלטה, אם זה בתרבות, בשפת הגוף, בביטחון העצמי וכדומה.

עודד סלומון: היום יש בהודו עדיין כ-7,000, התהליך הזה נעצר, לא מדובר כרגע על המשך ההעלאה של שאר בני מנשה לארץ.

עודד סלומון: הנושא של הפלשמורה.

עודד סלומון: כמו שנאמר, יש 300 עולים מדי חודש, כרגע הרשימות לא סגורות לחלוטין אבל מדובר על 7,000, כך שמדובר שתוך שנתיים נסיים להעלות את ה-7,000 האלה.

מרינה סולודקין: סליחה, במשרד הפנים אומרים שהרשימות סגורות.

עודד סלומון: הן סגורות כן, באופן עקרוני עדיין יש כאלה שהם עוד לא איתרו שחזרו לכפרים וכד', אבל מדובר על ה-7,000 כמכלול אחד.

עודד סלומון: זה נכון שהרשימות בחודשים הקרובים ייסגרו.

עודד סלומון: חייבת להתקבל החלטה עקרונית וזו החלטה ממשלתית ופוליטית, כי כבר עכשיו מדובר על 8,000 שיודעים שהם מחכים והם גם כן מוכרים וכד', ושמעתי על עוד 10,000 בכפרים וכד'.

עודד סלומון: ועד שממשלת ישראל לא תיקח החלטה ותחליט לשים את הקו איפה העלייה הזאת מסתיימת, אנחנו נמשיך וניסחף וניגרר לנושא הזה, כשאנחנו יודעים כמה משאבים אנחנו מדי שנה כולנו, ממשלת ישראל והסוכנות היהודית וארגונים פרטיים, משקיעים בנושא הזה.

עודד סלומון: ואנחנו רוצים להביא לכאן עולים שייקלטו בצורה מכובדת ולצערי, אנחנו לא מסוגלים לעשות את זה.

עודד סלומון: אז אני חושב שכאן האחריות הראשונה היא של ממשלת ישראל.

עודד סלומון: באופן כללי, מספרי העלייה הם מספרים שמדשדשים, 21 אלף הם לא מספרים גדולים שאני חושב שאנחנו יכולים להתברך בהם, ללא עמותות וגם עם העמותות.

עודד סלומון: כי כשאני רואה שיש לנו עוד עמותות שעובדות יחד ואנחנו לא מצליחים להעלות את מספרי העולים, יש לנו כאן איזושהי בעיה.

עודד סלומון: עכשיו זה ברור לנו שלאורך השנים כבר אין עולים שעומדים בתור ומחכים במשרדי העלייה לעלות לישראל.

עודד סלומון: לכן יש צורך גדול בנושא של עידוד עלייה קודם כל בחו"ל, וזה נעשה על-ידי הסוכנות היהודית גם מתקציבים מוגבלים, אבל אני רואה בעצם את הקליטה כאבן שואבת לעלייה כפקטור מספר אחד שקודם כל ישפיע על מספרי העולים.

עודד סלומון: ואם אנחנו לא נוכל היום לספק קליטה כוללת, קליטה שנותנת את כל האפשרויות, אם זה תעסוקה וחינוך וחברה וקהילה ודיור, שתוכל לתת להם אפשרות לקליטה כוללת כאן בארץ, אנחנו חוטאים לתפקידנו ואני בסופו של דבר, כשאני עומד מול העולה במשרדי העלייה ומשכנע אותו לבוא לכאן, אם אני יודע שאני לא נותן לו את התנאים הטובים ביותר להגיע לארץ ולהיקלט, אני חוטא בתפקידי.

ראובן ריבלין: אם אדם בן 50 פונה אליך ואומר שהוא יכול לעסוק בעבודה שאתה יודע שבארץ אין לו שום אפשרות להתקבל לעבודה כזאת, לא כעצמאי, אתה מעודד אותו לעלות?

ראובן ריבלין: עודד סולומון: אני חושב שנושא התעסוקה הוא נושא הרבה יותר מורכב.

מיכאל נודלמן: חברים, אנחנו צריכים לסיים.

עודד סלומון: משפט סיום.

עודד סלומון: אני חושב שאנחנו נמשיך בכל ועדה ווועדה.

עודד סלומון: בשלושת החודשים שאני נמצא בסוכנות היהודית, הייתי בשלוש ועדות, הנושא התקציבי תמיד עולה על הפרק.

עודד סלומון: אנחנו לא יכולים לעשות מספיק הן בעלייה והן בקליטה, כל עוד ממשלת ישראל אינה מקציבה תקציבים שמתאימים.

ראובן ריבלין: אתם העלייה, אנחנו הקליטה.

עודד סלומון: וגם אנחנו מתמודדים עם תקציבים מוגבלים בנושא הזה.

ראובן ריבלין: השר לקליטת העלייה, אתה רואה, כב' השר שיושב פה הוא השר לקליטת העלייה, אתה עלייה, הוא קולט אותם, את מי שאתה מביא.

ראובן ריבלין: אם אתה מבטיח להם הבטחה שהוא לא יכול לקיים, זה יוצר דמורליזציה נוראה, תשאל את החבר שהוא ראש עולי ארגנטינה, זה דבר בעייתי.

עודד סלומון: ולכן אנחנו צריכים לראות את זה כמכלול אחד.

עודד סלומון: ואם הקליטה תהיה קליטה אמיתית, רק כך נוכל לטפל בעלייה בצורה נכונה.