ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 124, 2007-01-29 12:00

מנחם בן-ששון: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מנחם בן-ששון: אנחנו דנים בהצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון – אי הצגת רישום שהתיישן או נמחק), התשס"ו-2006.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת איתם יציג את החוק שלו.

אפי איתם: אני חושב שהחוק מדבר בעד עצמו.

אפי איתם: כידוע הוא עבר בקריאה טרומית בתמיכת הממשלה והוא בא לוודא שרישומים פליליים שפג תוקפם, לא ניתן יהיה להציג אותם בפני הציבור גם אם טכנית הם נשארו רשומים במאגרי המשטרה.

אפי איתם: התוצאה המעשית לדבר הזה תהיה שאי אפשר יהיה לחייב או ליצור מצב בו מעסיקים או גורמים אחרים חושפים את עברו של אדם לאחר שהרישום הפלילי שלו נמחק לכל צורך ועניין.

אפי איתם: פנו אליי והסבירו לי שבעקבות יוזמת החוק הזה נערכו שינויים טכניים.

אפי איתם: אני אחר כך אתייחס לעניין עצמו שלפחות כרגע אני רואה אותו כלא מספק, אבל אני מוכן לשמוע את ההצעה.

מתן וילנאי: תסביר לי את המושג תקנת הפשוט שאני לא מבין אותו.

מנחם בן-ששון: אדם רוצה לחזור לחיים מתוקנים.

מנחם בן-ששון: הוא שילם את חובו לזולתו במקרה הזה – לחברה, זאת כבר פרשה אחרת – ויש סדרה של הלכות שנקבעות לפני תקנת השבים כדי לאפשר לאנשים את מסלול החזרה בצורה תקינה.

מנחם בן-ששון: המחוקק כאן לא אימץ את תקנת השבים אלא הוא החליט שמחיקת רישומים פליליים נכנסה לגדר השם תקנת השבים.

מנחם בן-ששון: היום חברות טכנולוגיות ומעסיקים פרטיים מבקשים ממבקש העבודה להביא להם מה שנקרא תעודת יושר.

מנחם בן-ששון: הם מתכוונים בעצם לאיזשהו העתק של הגיליון.

מנחם בן-ששון: יש דברים שמגדירים את הרישום כל עוד הוא מופיע שם, יש לנו רישום שהתיישן, יש רישום שנמחק.

מנחם בן-ששון: אתן לך דוגמה מהחדשות של אתמול ושל שלשום, נשיא המדינה.

מנחם בן-ששון: לפני שנשיא המדינה נבחר, אם בגיליון שלו יש סעיפים שפעם נרשמו אבל כבר נמחקו, יושב-ראש הכנסת רשאי לקבל את המידע הזה כדי שישקול האם יש כאן טעם או אין כאן טעם לפגם.

מנחם בן-ששון: יש חוקים מחוקים שונים לפיהם אתה יכול להסתכל בחומר הנתון.

מנחם בן-ששון: אמר חבר הכנסת איתם שמאז הגיש את החוק שלו, באוגוסט, ועד היום תוקנה תקנה טכנית שעשויה לפתור את הבעיה שהוא מביא.

מנחם בן-ששון: אני לא אבקש ממנו להסיר את החוק אלא אחר-כך אני אציע לו הצעה אחרת, אבל קודם כל נשמע מה מתרחש בשטח ואחרי כן נשוחח על האפשרויות.

אפרת רוזן: הייתי רוצה לתת סקירה על רקע מה מגיעה הצעת החוק של חבר הכנסת איתם כי ההצעה הזו נועדה להתמודד עם מציאות בעייתית שמשפיעה על הרבה מאוד אנשים.

אפרת רוזן: מעבידים שונים, שלא מורשים לקבל מידע ישירות מהמרשם הפלילי, מנצלים את עמדת הכוח העדיפה שלהם במערכת היחסים שעובד בא לקבל עבודה והם מבקשים ממנו להביא תדפיס מהמרשם הפלילי וזה תנאי לקבלתו לעבודה.

אפי איתם: עבירה שנמחקה, נחשבת כעבירה שלא נעברה.

אפי איתם: זה לא דבר שצריך להתחשבן עם האדם עד אחרית הימים.

אפרת רוזן: זו המשמעות של תקנת השבים.

אפרת רוזן: החוק קבע שהם לא זכאים לקבל מידע ישירות מהמרשם וזה נכון.

אפרת רוזן: יש כאלה המנצלים סיטואציה של קבלה לעבודה ודורשים מאותו אדם שכן זכאי לקבל מידע לגבי המרשם להביא את התדפיס.

אפרת רוזן: הצעת החוק של אפי איתם מבקשת להגדיר את פרטי הרישום שמופיעים בתדפיס שהאדם עצמו מקבל, כך שהם לא יכללו עבירות שהתיישנו ועבירות שנמחקו.

יצחק לוי: מדובר על חוק המרשם הפלילי.

אפרת רוזן: כן.

אפרת רוזן: על חוק המרשם הפלילי.

אפרת רוזן: החוק קובע שהמשטרה תנהל מרשם פלילי והוא קובע מה יהיה במרשם וזה עונשים, צווים, הרשעות של אדם.

אפרת רוזן: החוק גם קובע שהמשטרה רשאית לנהל רישומים אחרים ובפועל המשטרה מנהלת רישומים אחרים לצרכים שלה.

אפרת רוזן: באותם רישומים יש עוד פרטי מידע כמו משפטים תלויים ועומדים, תיקים סגורים לגבי אדם שהיה רק חשוד בעבירה אבל לא הוגש נגדו כתב אישום, החלטות על זיכויים.

אפרת רוזן: כלומר, המשטרה מנהלת עוד רישומים נוספים וכל הרישומים האלה מופיעים בתדפיס שהאדם מקבל לידיו כאשר הוא פונה למשטרה.

אפרת רוזן: נקודת המוצא של החוק היא שהמרשם הפלילי הוא חסוי, שאי אפשר להעביר ממנו מידע וזה ברור למה.

אפרת רוזן: מדובר על פרטי מידע שיכולים לפגוע בפרטיות אדם וכדומה.

אפרת רוזן: לכן החוק קובע רשימה סגורה של גופים ורשויות שיכולים לעיין במידע הזה, מה עוד לאדם עצמו יש זכות עיון מלאה במידע שנוגע אליו.

אפרת רוזן: עד 1996 זכות העיון של האדם התמצתה בזה שהוא מגיע לתחנת המשטרה וצופה על גבי צג המחשב במידע שקיים בעניינו.

אפרת רוזן: בשנת 1996 ניתן פסק-דין שנקרא פסק-דין פישלר שקבע הלכה לפיה זכות העיון של אדם כוללת גם את הזכות לקבל תדפיס מלא בעניין כל פרטי הרישום שנוגעים אליו .

אפרת רוזן: באמת מהתקופה הזו מעבידים התחילו לנצל את המצב ולבקש את התדפיס הזה.

מתן וילנאי: תדפיס של עבירה שנמחקה.

אפרת רוזן: של כל פרטי הרישום בנוגע אליו.

אפרת רוזן: כמו שאמרתי, זה כולל גם עבירות שהתיישנו, גם עבירות שנמחקו וגם תיקים סגורים.

אפרת רוזן: זה כולל את כל המידע.

מתן וילנאי: עבירה שנמחקה, כאילו לא קרתה.

אפרת רוזן: צריך להבחין בין עבירות שהתיישנו לבין עבירות שנמחקו.

אפרת רוזן: החוק קובע שעבירות - תלוי בעונש שהוטל על אותו אדם – יתיישנו בחלוף תקופה מסוימת, וזה תלוי בעונש המוטל.

יצחק לוי: ברמת העבירה.

אפרת רוזן: נכון.

אפרת רוזן: משמעות עבירה שהתיישנה היא שלמעשה אפשר למסור את המידע בעניינה למספר גופים מאוד מצומצם, יותר מצומצם מהרשימה הכוללת.

אפרת רוזן: אם המידע על עבירה שהתיישנה הגיע לגופים האלה בטעות או במקרה, הם לא רשאים להביא אותה בחשבון בגדר השיקולים שלהם.

אפרת רוזן: גם אם הם שואלים את האדם לגבי עבירות או מרשם פלילי, הוא לא חייב לתת מידע על עבירות שהתיישנו.

אפרת רוזן: עבירות שנמחקו – המשמעות היא יותר חשובה מבחינת האדם.

אפרת רוזן: החוק קובע שבחלוף עשר שנים מהיום שהעבירה התיישנה, העבירה תימחק מהמרשם הפלילי.

אפרת רוזן: המשמעות של המחיקה היא שרואים את האדם כאילו הוא לא עבר דאת העבירה.

אפרת רוזן: זו ראיה לא קבילה בהליך פלילי, והוא לא חייב לגלות מידע לגבי עבירה שנמחקה.

אפרת רוזן: הצעת החוק באה לומר שהתדפיס לא יכלול מידע גם לגבי עבירות שהתיישנו וגם לגבי עבירות שנמחקו.

מתן וילנאי: למה הצעות החוק הזאת נשמעת כדבר מובן מאליו?

יצחק לוי: המשמעות היא שמוחקים אם עברו עשר שנים?

אפרת רוזן: עשר שנים מהיום שהעבירה התיישנה.

עדי בלוט: עדיין יש גופים שהם כן זכאים לקבל את המידע גם על עבירה שנמחקה.

איתמר גלבפיש: עם ריצוי העונש.

אפרת רוזן: הצעת החוק הזו רוצה להתמודד עם המציאות של מעבידים שמנצלים את המידע.

אפרת רוזן: צריך לזכור שיש איזשהו רציונאל וכן צריך לאפשר לאדם לקבל את כל המידע שנוגע אליו.

אפרת רוזן: הוא יכול לראות אם יש טעויות במשטרה והוא גם זכאי לדעת מה המשטרה מחזיקה לגביו.

אפרת רוזן: הדבר הזה עלה לאורך השנים בדיונים, גם במשרד המשפטים, וגם בוועדת החוקה דנו בזה מספר פעמים.

אפרת רוזן: מה שהתגבש, אחרי עתירה לבג"ץ – ומשרד המשפטים יציג את זה – איזשהו פתרון שהוא פתרון טכני, פתרון שלא מצריך חקיקה.

אפרת רוזן: הפתרון הוא שישנו את הצורה שהתדפיס ניתן לאדם וזה מאפשר לשמור על זכות העיון של האדם כזכות עיון מלאה, שהוא יוכל לדעת על כל המידע שנמצא בעניינו, אבל הוא גם מאפשר לא להעביר את כל המידע הזה לאותם מעבידים שמלכתחילה לא היו זכאים לקבל אותו.

מתן וילנאי: את הקטע הראשון הבנתי, אבל לא הבנתי את הקטע השני.

מנחם בן-ששון: אני אעביר לך את התדפיס.

גבי פיסמן: אני אומר מה הייתה המטרה שעמדה בפנינו כאשר חשבנו על הפתרון הזה.

גבי פיסמן: המטרה הייתה שהמעסיקים יבינו שהמידע שמגיע אליהם על אותו אדם, הוא לא מידע שהם יכולים לסמוך עליו ולכן הם יפסיקו לבקש את הרישום.

גבי פיסמן: יש לנו גם פתרונות חקיקתיים.

גבי פיסמן: חשבנו שהפתרון הזה, לפני שאנחנו מגיעים לפתרון חקיקתי, הוא פתרון שראוי לנסות אותו ולאמץ אותו.

גבי פיסמן: הגענו לפתרון – שהמשטרה התחילה ליישם אותו בחודש דצמבר – אחרי ששקדנו על כל ההיבטים שלו.

גבי פיסמן: גם הפרקליטות הייתה מעורבת בזה בעקבות בג"ץ.

גבי פיסמן: הפתרון הוא תדפיס שיהיה מחולק באופן כזה שכל נושא זוכה לדף נפרד.

גבי פיסמן: התדפיס יהיה מחולק לפי המרשם הפלילי, הרשעות שנמחקו, תיקים סגורים וכדומה.

גבי פיסמן: כל אחת מהכותרות תזכה לדף נפרד כאשר בשום דף אין אינדיקציה שמראה שיש עוד דפים וכי קיים המשך המידע, כך שאדם יכול לבחור איזה מידע ממכלול התדפיס הוא רוצה להציג.

גבי פיסמן: הוא יכול להציג רק את הדף הראשון, והדף הראשון הוא דף פתיח בו יש איזושהי אזהרה כללית לגבי השימוש במידע ועוד פרטי אינפורמציה לגבי אותו אדם.

גבי פיסמן: הוא יכול לבחור שלא להציג בפני המעביד את שאר הדפים.

גבי פיסמן: אדם שאין לו מידע מהמרשם הפלילי ולא מידע מהמרשם המשטרתי, יקבל רק את דף הפתיח.

גבי פיסמן: ההנחה שלנו – ואנחנו כבר רואים את התוצאות של זה בשטח – היא שהמעסיקים יבינו שהם לא מקבלים שום דבר ואז הם פשוט יפסיקו לבקש את התדפיס הזה.

מנחם בן-ששון: התחלתם במהלך הזה ב-1 בינואר.

זהבה לייב: ב-24 בדצמבר.

מנחם בן-ששון: אמרתי בתחילת הדיון שאני חושב שבינתיים כדאי שהחוק יישאר ולא נעשה אתו דבר.

מנחם בן-ששון: לא נמשיך את החקיקה שלו כי יכול להיות שהפתרון הוא פתרון שיפתור לנו את הבעיה.

מנחם בן-ששון: מאידך, לא נוריד את החוק כי יכול להיות שיסתבר שיש תקלות במהלך הזה.

מנחם בן-ששון: אני מבקש מכם – ואני רוצה לשמוע התייחסות חבר הכנסת איתם – לקבל דין וחשבון לקראת סיום מושב החורף, לקראת סוף חודש מרץ.

מנחם בן-ששון: אני מבקש שתיתנו לנו נתונים על סוג הבקשות, האם אתם יכולים לומר לנו שכבר רואים מעסיקים לא מבקשים, או אולי אפילו לבדוק שביעות רצון האנשים שמוציאים את התדפיסים.

מנחם בן-ששון: זאת כדי אנחנו נוכל לקבל אינדיקציה האם פתרנו את הבעיה, ואם לא פתרנו, נתקדם עם הצעת החוק.

מנחם בן-ששון: בינתיים לא צריך לעשות שום דבר, חוץ מאשר להקפיא אותו.

מתן וילנאי: צריך לקדם את החוק.

מנחם בן-ששון: מה תרוויח מזה?

מתן וילנאי: זה יהיה מגובה בחוק.

יצחק לוי: הבעיה היא רק עם המעסיקים?

יצחק לוי: האם הצורך בחוק הוא רק מול המעסיקים?

יצחק לוי: לא יכול להיות שיש צורך בדברים אחרים?

מנחם בן-ששון: ברור מה אנחנו מרוויחים.

מנחם בן-ששון: אנחנו מרוויחים שאנחנו אוחזים את החבל משני קצותיו.

מנחם בן-ששון: האדם יודע לקבל את מה שניתן לו בהלכת פישלר.

מנחם בן-ששון: זאת אומרת, הוא מקבל את כל מה שהוא צריך לקבל.

מנחם בן-ששון: לעומת זאת, אף אחד לא יכול לעשות בזה שימוש שאינו ראוי.

מנחם בן-ששון: כך הרווחנו משני הצדדים.

מנחם בן-ששון: אם יש פתרון טכני, אתה לא עושה חוקים.

יצחק לוי: זה נכון, אבל כל זמן שזה רשום, המידע יכול להגיע לכל אחד.

מנחם בן-ששון: זה לא ישתנה.

מנחם בן-ששון: אתה לא מוחק את זה.

מנחם בן-ששון: הוא לא מבקש לשנות.

אפרת רוזן: הצעת החוק כרגע מגבילה את הזכות.

יצחק לוי: עבירה שהתיישנה לא תוזכר.

מנחם בן-ששון: זה אסור.

מנחם בן-ששון: לציבור גם היום אסור.

מנחם בן-ששון: החוק הגן על האדם.

מנחם בן-ששון: עד היום, למיטב הבנתי, הציבור לא יכול לקרוא את הניירות האלה.

מנחם בן-ששון: מה שהתחדש בשנים האחרונות – ועל זה הצביע חבר הכנסת איתם - שאנשים מנהלים מעקב ועל גבו של פישלר לוקחים טרמפ ומוסיפים מידע שהציבור פתאום נחשף אליו.

מנחם בן-ששון: אם זאת המגמה – כך אני מבין מתוך דברי ההסבר לחוק - פתרנו אותה באמצעות התקנה הטכנית.

מנחם בן-ששון: כיוון שאנחנו מריצים את הפתרון במשך חודש, אני רוצה לראות אופק קצת יותר גדול לפני שאני שואל את חבר הכנסת איתם איך הוא רוצה להתקדם.

אפי איתם: בסופו של דבר, לאדם אין לו בעולמו אלא שמו הטוב, בעיקר כאשר מדובר באנשים שלפעמים עברו עבירות בצעירותם ועכשיו צריכים ליהנות מחזקת מודה ועוזב ירוחם.

אפי איתם: הם שילמו את חובם, מימשו את עונשם או לא, והעניין נגמר.

אפי איתם: אנחנו בעולם של מידע אלקטרוני והמידע הזה נשאר לעולם ועד עד שנמחק.

אפי איתם: אי אפשר למחוק בגלל סוגיות ביטחוניות וכולי, ולכן אני חושב שמה שמוצע כאן הוא טריק.

אפי איתם: זאת אומרת, אני יכול להשתמש מול אדם במנוף רב עוצמה ולומר לו שעד שלא אהיה בטוח שאין לו רישום פלילי, הוא לא עובד אצלי.

אפי איתם: זה מנוף רב עוצמה.

אפי איתם: את אומרת שאנחנו נשת

אפי איתם: מש בטריק של יצירת מנגנון שממילא המעסיקים ידעו שהעובדים יכולים לרמות אותם ולכן הם לא ידרשו את זה, כי הם יראו שהם מקבלים דף אחד מתוך מספר דפים, ולכן הדרישה תיהפך לדרישה לא מעשית.

אפי איתם: אני רוצה לטעון שהדרישה צריכה להפוך לדרישה לא חוקית, וזה הבדל גדול מאוד.

מנחם בן-ששון: היום היא לא חוקית.

מתן וילנאי: לפי סעיף 22 היא לא חוקית גם היום.

מנחם בן-ששון: מי שהשיג מידע ביודעין מהמרשם – דינו מאסר שנה.

אפי איתם: בפועל אומרים לאדם שיביא תעודת יושר מהמשטרה.

קריאה: זו התעודה היחידה שקיימת היום ואין משהו אחר.

דבי גילד-חיו: עקרונית אני מאוד שמחה על הצעת החוק במובן זה שנושא הזה הוא נושא בעייתי שאנחנו מטפלים בו מנקודת מבט של העובדים שנפגעים באופן שיטתי.

דבי גילד-חיו: אנחנו כן שמחנו לפתרון שהמשטרה הציעה כי אנחנו חושבים שהוא פתרון שכן מספק.

דבי גילד-חיו: העבירה הקבועה בחוק, דינה מאסר, אבל בפועל יודעים שהאכיפה בדברים האלה, במיוחד ביחסי עובד מעביד, לא קיימת ואין אכיפה וכי העובדים החלשים יעשו הכול כדי לרצות את המעסיקים הפוטנציאליים.

דבי גילד-חיו: לכן אנחנו חושבים שכן יש פתרון.

דבי גילד-חיו: יש כאן מצב כאילו מחייבים את העובד לשקר למעבידו ואת זה אנחנו פחות אוהבים, אבל אם הפרקטיקה תהיה כזו שהמעביד יבין שהוא לא מקבל את המידע, ולכן יפסיק לבקש, אנחנו בעד.

דבי גילד-חיו: לגבי הצעת החוק באופן ספציפי, יש לנו הערות שכתבנו בנייר עמדה.

מנחם בן-ששון: אני מביא הצעה שהיא הצעה לסדר ואני רוצה לקבל תשובה.

מנחם בן-ששון: זו הייתה ההצעה שהצעתי לחברי הכנסת.

מנחם בן-ששון: אני מציע שנגדיר את השאלות לבדיקה.

מנחם בן-ששון: נתתי דברים מאוד כלליים ואני מבקש לקבל שאלות יותר מוגדרות.

זהבה לייב: הצעת החוק לא נותנת מענה לבעיה האמיתית.

זהבה לייב: צריך להבחין בין זכותו של האדם לעיין במידע הפלילי שהיה.

זהבה לייב: אדם בא למשטרה והוא זכאי לקבל ריכוז של כל המידע הפלילי שלו.

זהבה לייב: הוא צריך לדעת איפה הוא עומד כי אם למשל נפלה טעות, הוא צריך לדעת לתקן.

זהבה לייב: לכן הצעת החוק של חבר הכנסת איתם מונעת זאת כי המשמעות היא שהוא יבוא לעיין והוא לא יקבל מידע על חלק מהרישומים – על הרישומים שנמחקו או על הרישומים שהתיישנו – והוא לא ידע היכן הוא עומד.

זהבה לייב: מול זכותו של האדם לעיין בכל הרישומים, יש את חוסר זכותם של המעסיקים הפרטיים לקבל מידע.

זהבה לייב: חוק המרשם הפלילי קובע מי הגופים שרשאים לקבל מידע, והוא גם קובע באיזה היקף.

זהבה לייב: יש גופים שזכאים לקבל מידע שהתיישן, יש גופים שלא זכאים לזה, יש גופים שזכאים לקבל מידע שנמחק.

זהבה לייב: המעסיקים הפרטיים מנצלים לרעה את זכות העיון ומולם צריך להתמודד.

זהבה לייב: בג"ץ פישלר לא התמודד עם התופעה.

זהבה לייב: המדינה אמרה שזכות העיון תנוצל לרעה, בג"ץ קבע שהוא לא שמרטף של האנשים, האנשים ירצו, ייתנו את התדפיס, לא ירצו, לא יתנו אותו.

זהבה לייב: אז התפתחה התופעה הזאת של הניצול לרעה וכתוצאה מזה אנשים מפוטרים מהעבודה או לא מתקבלים לעבודה, המעסיקים הפרטיים לא מבחינים בין מהו מרשם פלילי לרישום משטרתי, הם מפטרים אנשים בגלל תיק פעוט ערך מלפני 13 שנה.

זהבה לייב: זו בעיה שצריך להילחם בה.

זהבה לייב: אנחנו סבורים שצריך לתת איזושהי הזדמנות לשינוי במבנה התדפיס.

זהבה לייב: אני לא חושבת שהפתרון הזה נקי מדי, יש לו בעיות, אבל הוא פועל רק חודש וצריך לתת לו את ההזדמנות שלו, ולזכור שבצד יש הצעת חוק ממשלתית שאומרת שנחזיר את המצב למה שהיה לפני בג"ץ פישלר.

אפי איתם: יש המון תחנות משטרה והשאלה היא איך מוודאים – אם זה לא בחקיקה - שבכל תחנת משטרה קיים אותו נוהל.

אפי איתם: זאת אומרת, יבוא אדם לתחנת משטרה בבאר שבע.

אפי איתם: איך זה מתנהל?

אפי איתם: יאמרו לו שיש טפסים?

זהבה לייב: שינינו את התדפיס.

זהבה לייב: כרגע כל שוטר שמורשה לתת עיון לאזרח, מוציא תדפיס במבנה קבוע.

זהבה לייב: אנחנו גם כתבנו נוהל בכתב, הפצנו אותו ואם צריך להכניס מקצה שיפורים, נעשה זאת.

זהבה לייב: שבוע לפני ששינינו את המבנה, התחלנו להעביר השתלמויות לכל השוטרים ברחבי הארץ שעוסקים בזכות העיון.

זהבה לייב: אנחנו מסבירים איך להוציא, אנחנו מבהירים את הנושא.

זהבה לייב: יש נוהל כתוב.

מנחם בן-ששון: אני מבקש להחליט על השאלות שלנו ולדעת מה אנחנו רוצים במידע.

אפי איתם: ולקבוע מועד.

מנחם בן-ששון: אמרתי, בסביבות ה-15 במרץ.

מתן וילנאי: למה לא נמשיך להריץ את החוק?

יצחק וילנאי: יכול להיות שעל הפלטפורמה הזאת נשנה אותו.

אפי איתם: כהצעת יושב-ראש הוועדה, אני מוכן להמתין לפרק הזמן שבו נראה איך זה עובד, נראה אם יש לנו אינדיקציה על ירידה בדרישות העובדים לתהליך הזה, נראה שבאמת יש נוהל מסודר והוא מיושם בתחנות המשטרה השונות, ואז, במועד שקבעת, יתקיים דיון ונראה מה קורה.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לשאול את עורכת-הדין גילד-חיו האם יש לכם אינדיקציה באיזה מחוז אנחנו יכולים למצוא את העבריינים?

מנחם בן-ששון: קרי, מי היו המעבידים שביקשו את התדפיסים הללו.

דבי גילד-חיו: למיטב ידיעתי זה בכל הארץ.

דבי גילד-חיו: מגיעות אלינו תלונות, ואני אבקש שירכזו אותן.

דבי גילד-חיו: אנחנו מתכוונים להכין מכתב שמיידע את העובדים והוא יהיה באתר האגודה.

דבי גילד-חיו: זה בעצם מכתב שיהיה מיועד למעסיקים ובו יוסבר שיש מבנה חדש של התדפיס כדי שהמעסיקים ידעו שמה שהם מקבלים זה התדפיס כפי שהוא היום ושלא יצפו לקבל תדפיס עב כרס אלא שהם יקבלו עמוד אחד.

דבי גילד-חיו: אנחנו נעקוב ונראה מה קורה.

עדי בלוט: אלינו מגיעות לפעמים תלונות או נתונים לגבי מעסיקים שמבקשים, אבל עדיין אין לנו ריכוז של הנתונים האלה.

מנחם בן-ששון: כיוון שמספר האנשים שמנפיקים את התדפיס, ואמרתם לנו שמדובר במספר מוגבל, אני מציע שלידם יהיה דף הנחיות למקבל התדפיס שידע שהתדפיס הוא לעיונו בלבד.

יצחק לוי: אם אפשר לבקש מהמשטרה לדעת כמה פניות הם מקבלים מהאדם עצמו להיכנס למרשם.

יצחק לוי: זו תהיה אינדיקציה.

יצחק לוי: אם המעסיקים יבקשו פחות, אם הם ידעו שהם לא מקבלים את מה שהם רוצים, יהיו פחות בקשות.

יצחק לוי: אם אתה רואה שבחודש פברואר מספר המבקשים ירד ב-20 או ב-30 אחוזים, סימן שהתחלנו להשיג את המטרה.

יצחק לוי: אם מספר המבקשים נשאר אותו מספר, לא עשינו כלום.

יצחק לוי: אני חושב שזו צריכה להיות דרישה מהמשטרה.

דבי גילד-חיו: לצורך מעקב אחרי מעסיקים עבריינים כאלה, אולי אפשר, כאשר נותנים את המרשם, לפחות לתקופה מסוימת, המשטרה תשאל לצורך מה מבקשים את המרשם, האם לצורך נתינתו למעסיק, האם לצורך ייעוץ משפטי וכולי.

מנחם בן-ששון: אני כבר קיבלתי מכתבי תלונה מאזרחים שאמרו שזו שערורייה שמבקשים מהם את התדפיס.

מנחם בן-ששון: אני לא חושב שכדאי שהמשטרה תשאל לצורך מה הם זקוקים לתדפיס.

יצחק לוי: יש לכם מעקב אחר הכניסות שהיו מהאזרחים?

זהבה לייב: אני רואה בזה ממש התחלה.

מנחם בן-ששון: אם נקבל רטרואקטיבית, זה יהיה מצוין.

מנחם בן-ששון: זאת אומרת, נקבל את הנתונים שנה אחורה.

מנחם בן-ששון: עד היום לא קרה שהמשטרה לא עמדה במשימות שהטלנו עליה ואני בטוח שהיא תעמוד גם בבקשתנו זו.

מנחם בן-ששון: תודה רבה.

מנחם בן-ששון: הישיבה נעולה.