ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 290, 2007-01-23 10:00

יעקב ליצמן: בוקר טוב.

יעקב ליצמן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: חיים אורון הוא אחד החברים שהגיש את החוק לגבי ניצולי שואה אבל מאחר שהוא חולה דחיתי את הדיון למועד אחר.

דוד טל: אני חושב שיש קונצנזוס בנושא.

יעקב ליצמן: דיברתי אתו.

יעקב ליצמן: הוא ביקש לדחות בכמה ימים.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, תסלח לי, אבל מבחינת הניירת, הוועדה שהיא פחות מסודרת זו ועדת כספים.

טמיר כהן: אני מוחה בתוקף.

דוד טל: אני חבר בוועדות רבות ואני אומר את זה כדי לתקן.

דוד טל: הביקורת היא ביקורת בונה.

דוד טל: לא הייתה ועדה שישבתי בה שהדפים זרוקים ולא מקבלים אותם בצורה מסודרת.

דוד טל: לא היה כדבר הזה.

דוד טל: נכון שפה, יותר מאשר ועדות אחרות, יש הרבה מאוד דפים אבל גם הרבה מאוד דפים אפשר להגיש בצורה מסודרת.

יעקב ליצמן: מדובר בהעברות תקציביות שמגיעות על דפים.

דוד טל: זאת לא פעם ראשונה.

דוד טל: הערתי זאת בעבר ונאמר לי שזה עניין פוליטי.

יעקב ליצמן: לא, זה לא עניין פוליטי.

יעקב ליצמן: מגיעות העברות תקציביות באמצע הישיבה.

דוד טל: אפשר לדון בהן בפעם אחרת.

יעקב ליצמן: אני חולק על זה.

יעקב ליצמן: יש דברים שאי אפשר לדחות.

יעקב ליצמן: אני מביע מחאה.

יעקב ליצמן: לאחרונה יש לנו רק הקלטה ואין לנו קצרנית.

יעקב ליצמן: אני מתפלא על כך.

יעקב ליצמן: פנייה מספר 2 – 15 מיליון שקלים, מיגון גני ילדים עוטף עזה

ליאת ניקריטין: בהמשך להחלטת ראש-הממשלה למיגון גני ילדים בסכום של 35 מיליון שקלים, מעביר האוצר את חלקו בסך 15 מיליון שקלים.

ליאת ניקריטין: החלוקה בין המשרדים עדיין לא נקבעה סופית על-ידי מנכ"ל משרד ראש-הממשלה, אבל האוצר כבר מעביר את חלקו.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 2?

יעקב ליצמן: פנייה מספר – אושרה פנייה מספר 5

יונתן רגב: הפנייה נועדה לתוספת של 25 מיליון לטלוויזיה החינוכית לפעילות השוטפת שלה.

יעקב ליצמן: למה לא מגיע לטלוויזיות אחרות?

יונתן רגב: רובן לא ממומנות על-ידינו.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 5?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: 1.

יעקב ליצמן: פנייה מספר 5 – אושרה פנייה מספר 6 – 30 מיליון שקלים מדובר ב-30 מיליון שקלים למשרד הרווחה עבור פנימיות של ישיבות.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 6?

יעקב ליצמן: פנייה מספר 6 – אושרה פנייה מספר 9

יונתן רגב: הפנייה נועדה לתוספת של 140 מיליון שקלים להשכלה גבוהה לשנת הלימודים תשס"ז.

יונתן רגב: זה בהתאם לסיכום שהיה בין שר האוצר לשרת החינוך, במקביל להקמת ועדת שוחט לבחינת ההשכלה הגבוהה.

ניסן סלומינסקי: האם המשמעות היא שבמידה שיבטלו את ועדת שוחט, הסכום הזה חוזר חזרה?

ניסן סלומינסקי: זה לא תנאי?

ניסן סלומינסקי: אמרת שבמקביל להקמת הוועדה, הוועדה עלולה לקצץ ולכן כפיצוי הוסיפו 140 מיליון.

ניסן סלומינסקי: אם הוועדה תתבטל, צריך להחזיר את זה.

דוד טל: לא ברור לי למה צריך לכרוך את זה בזה ולומר שבמקביל להקמת ועדת שוחט.

דוד טל: מה דין שמיטה להר סיני?

דוד טל: למה צריך לקשור את זה עם זה?

יונתן רגב: בהמשך לשאלה של חבר הכנסת סלומינסקי.

יונתן רגב: אין קשר.

יונתן רגב: ה-140 נכנסים עכשיו ל-ות"ת לחלוקה.

יונתן רגב: הסיכום היה על שני הדברים ביחד.

ניסן סלומינסקי: ועדת שוחט עשויה או עלולה – תלוי איך מסתכלים על זה - לערוך שינויים בקצוות בכל מה שסוכם בזמנו בוועדה אחרת לגבי ההשכלה הגבוהה.

ניסן סלומינסקי: לכן להערכתי ההעברה הזו צריכה להיות תנאי.

יעקב ליצמן: שואל ניסן סלומינסקי למה זה במקביל להקמת ועדת שוחט.

אבשלום וילן: אני מסכים שזה לא שייך.

יעקב ליצמן: אני מתכוון לקיים דיון בוועדה על ההשכלה הגבוהה, על החסר בתקציב וכולי, אבל זה במקביל לכך שאין פיקוח וביקורת של החשב הכללי על ההשכלה הגבוהה.

ניסן סלומינסקי: יש מערכת פיקוח מצוינת.

יעקב ליצמן: קראתי בעיון את דוח המבקר לפני שנה-שנתיים, ואם זה נכון מה שכתוב שם, זה לא כך.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 9?

יעקב ליצמן: פנייה מספר 9 – אושרה פנייה מספר 12 – בז"ן

מאיר שמרה: ב-28 בספטמבר 2006 הושלמה עסקה למכירת בית הזיקוק אשדוד לחברת פז בסכום של 3 ורבע מיליארדי שקלים.

מאיר שמרה: ההחלטה לגבי הפיצול התקבלה בקבינט הכלכלי-חברתי ואחר כך בוועדת שרים להפרטה כבר ביולי 2004.

מאיר שמרה: לאחר שהתקבלה ההחלטה, כדי לבצע אותה, כפי שאנחנו נוהגים התקשרנו ופנינו בהליך של מעין מכרז סגור ל-9 או 10 בתי השקעות בינלאומיים שילוו אותנו בכל ההליך של הפיצול וההפרטה.

מאיר שמרה: חלק מזה היה התמורה המבוקשת על-ידם, חלק היו קריטריונים איכותיים, ובסופו של יום נבחר HSBC שנתן גם את ההצעה הזולה ביותר, גם מבחינת הקריטריונים האיכותיים.

מאיר שמרה: יותר מאוחר הנושא הזה עבר לאישור ועדת הפטור של החשב הכללי.

מאיר שמרה: גם החשב הכללי עצמו אישר את זה.

מאיר שמרה: כשאין מאגר של שמות מוכנים מראש, צריך לעבור בפטור ממכרז ובהתאם לתקנות פנינו ל-9 גורמים.

מאיר שמרה: לעניות דעתי הם עשו עבודה פנטסטית וליוו אותנו כשנתיים ימים בכל ההליך הזה.

מאיר שמרה: הסעד שהם נתנו לנו מבחינת התשומות היה הן ברמה של שיווק המכירה, הן ברמה של הייעוץ המשפטי, הן ברמה של הייעוץ החשבונאי ובכל ההיבטים הנדרשים.

מאיר שמרה: הלקח שלנו, גם ממכירת צים, ומדוח מבקר המדינה שהעיר את תשומת לבנו, למדנו שכאשר מוכרים נכס של המדינה, לא משנה אם כולם מסכימים למכור או לא, אבל מרגע שהתקבלה ההחלטה, צריך לעשות זאת בדרך הכי נכונה ויעילה שאפשר כי בכל זאת מדובר בנכס מדינה.

מאיר שמרה: בסופו של יום, זה מה שנעשה.

מאיר שמרה: לא אמרתי ששילמנו להם רק 17 מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: שילמתם יותר?

מאיר שמרה: כן.

שלי יחימוביץ': כמה?

מאיר שמרה: 46 מיליוני שקלים.

מאיר שמרה: צריך לזכור שהעמלה הייתה חלק מתמורת המכירה.

מאיר שמרה: זה יוצא אחוז ורבע מתמורת המכירה.

מאיר שמרה: מי שמכיר את השוק הזה יודע איך עובדים גופי השקעה.

אבשלום וילן: אני מציע לא לאשר את הבקשה.

אבשלום וילן: נותנים לחברה פרטית 11 מיליון דולר מכספי מדינה ואני שואל על מה.

אבשלום וילן: אני לא שמעתי על הפרטה שנותנים לגורם פרטי 11 מיליון דולר כספי מדינה, על זה שהוא יעשה להם את הניתוח נכון.

אבשלום וילן: מנכ"ל בז"ן או יושב-ראש בז"ן הוא מנכ"ל האוצר לשעבר.

אבשלום וילן: יש להם מחלקות משפטיות.

אבשלום וילן: אני חושב שזה מחיר שערורייתי.

אבשלום וילן: זה לא היה בפני הוועדה, שום גוף ציבורי לא דן בזה ולא שמע על זה.

אבשלום וילן: במשך שנתיים, תאמר לי בכמה עורכי-דין מדובר, באיזה שכר מדובר ואיך מגיעים לתשלום 11 מיליון דולר.

אבשלום וילן: אלה כספי ציבור, זו שערורייה ואני מציע לא לאשר את זה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אני לא חותמת גומי.

דוד טל: רציתי להתרעם על זה.

דוד טל: ייאמר לזכותו של מר מאיר שמרה שלמען הגילוי הנאות שאמר שהתשלום הוא 46 מיליוני שקלים ולא 17 מיליוני שקלים כפי שחשבנו.

דוד טל: רציתי להתרעם ולהתקומם לגבי הסכום האסטרונומי של 17 מיליון, אבל נאמר כאן שהסכום הוא 46 מיליון שקלים.

דוד טל: אני חושב שזה שמשתמשים בשמו של מבקר המדינה שהעיר מה שהעיר לגבי מכירת חברות כאלה, עדיין זה לא נותן לגיטימציה להצביע עבור סכום גדול כזה.

דוד טל: אם תיקח את הסכום הזה של 46 מיליון שקלים ותיתן אותו לבריאות, תיתן פתרון לשתי מחלות.

מאיר שמרה: נסתכל על גופים עסקיים שפועלים במגזר העסקי.

מאיר שמרה: כאשר הם מוכרים נכסים, הם לוקחים את מיטב היועצים.

מאיר שמרה: אותם גופים חושבים שאותו בנק השקעות או אותו גוף שהם לוקחים, ימקסם להם גם את תמורת המכירה וגם יביא משקיעים.

מאיר שמרה: אתם רוצים, ובצדק, שכאשר מתקבלת החלטה על הפרטה היא תהיה בדרך הכי טובה, וגם כאשר מעבירים את זה למגזר הפרטי נקבל את מרב התמורה האפשרית, הדבר הנכון ביותר הוא לא לסמוך לא עליי ולא על הפקידים שעושים את העבודה נאמנה, אלא לקחת יועצים לצד הזה של המקצועיות, לנושא של רכישות ומיזוגים, ולהביא משקיעים.

מאיר שמרה: גם כאשר סמנכ"ל כספים מוכר חברה, הוא לוקח את מיטב היועצים ומשלם להם 6 אחוזים מתמורת המכירה.

מאיר שמרה: אנחנו במדינה עובדים בתעריפים הרבה יותר נמוכים.

מאיר שמרה: בבזק פנינו ל-11 גופים בינלאומיים, רק אחד – מרילינצ' – נתן הצעה.

מאיר שמרה: הוא יודע שכאשר הוא עובד עם המדינה, הוא עובד בתעריפים הנמוכים ביותר, הוא יודע שזה מסורבל והוא יודע שיש ועדות.

יעקב ליצמן: כמה זמן הם עבדו?

מאיר שמרה: שנתיים.

מאיר שמרה: לגבי מכירת בז"א, זו חברת בת שהלכה להתחרות בבז"ן עם ניגוד אינטרסים מובנה.

מאיר שמרה: בלי קשר למקצועיות שלהם, שאני לא מטיל בה ספק, היינו חייבים לנטרל את ניגוד העניינים.

מאיר שמרה: גם כאשר אנחנו מוכרים את בז"ן, התקשרנו עם שלושה בתי השקעות בינלאומיים שמכירים את העבודה, יודעים את התהליך.

מאיר שמרה: תפקידו של אוהד מראני הוא להיות יושב-ראש בית הזיקוק ולא למכור חברות.

מאיר שמרה: אני רוצה שתבינו שכאשר אנחנו עושים את זה, אנחנו עושים את זה בהליך נכון, מנהלים משא ומתן עם הגופים האלה, ועובדה שאנחנו פונים ל-9 בתי השקעות שיושבים בארץ, רק שלושה נותנים לנו תשובות כי הם יודעים שאנחנו לא משלמים מיד אלא אנחנו מנהלים משא ומתן.

מאיר שמרה: חלק מהתפקיד שלהם הוא להביא את התמורה הכי ראויה לנכס הזה ובגין זה הם מתוגמלים.

מאיר שמרה: אם אני אקבע מראש מחיר קבוע, התמריץ שלהם להשיג את היעדים להם הם נשכרו יפחת.

מאיר שמרה: כך אנחנו עובדים וכך השוק עובד.

יעקב ליצמן: כמה חברות ניגשו למכרז הזה?

מאיר שמרה: פנינו ל-9, מתוכן 3 הגישו הצעות.

שלי יחימוביץ': מספרים לי שפקידי האוצר הם אנשים מוכשרים וטובים, כך גם לגבי החברות הממשלתיות ובחשב הכללי, שם יושבים אנשים שעוסקים בהפרטות.

שלי יחימוביץ': כיוון שמפריטים כאן באופן אובססיבי כל דבר שזז, אני לא מבינה למה אי אפשר לייצר מיומנות פנימית בהפרטות ולמה צריך ללכת לחברות אחרות.

שלי יחימוביץ': אתם אומרים שכל גוף עסקי שנכבד אותו עושה את זה.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא גוף עסקי.

שלי יחימוביץ': אנחנו מדינה.

שלי יחימוביץ': כאשר הפרטתם את בתי הזיקוק באשדוד, אתם הפרטתם נתח ממשהו שהוא בבעלות המדינה, כלומר, בבעלותנו.

שלי יחימוביץ': אני אומר לך איך הגענו למספר הזה של האחוז ורבע שהביא את זה לסכום אסטרונומי של 46 מיליון שקלים כי בדקה ה-90 זה הפך לעסקת נדל"ן, כי שבועיים לפני שהמכרז יצא, דחפו לנו את שינוי מעמד הקרקע של ה-1,100 דונם.

שלי יחימוביץ': אתם שיניתם את המעמד של הקרקע שבועיים לפני המכרז וגררתם לכאן את מינהל מקרקעי ישראל ואת כל הגופים שנאנסו להסכים לזה.

שלי יחימוביץ': צדיק בינו, אגב, שזכה במכרז הזה, התראיין ואמר בעצמו שזו הייתה איוולת.

שלי יחימוביץ': שאלו אותו למה הוא השתתף ועל זה הוא ענה שהוא איש עסקים, וכאשר נותנים לו, הוא לוקח.

שלי יחימוביץ': המחיר האסטרונומי, השיק הגדול שאתם כל כך אוהבים להצטלם אתו בהפרטות, הגיע בגלל שסחרתם באדמה שלי, של הילדים שלי ושל הנכדים שלי.

שלי יחימוביץ': את האחוז ורבע מזה, מהנכסים של המדינה, של אזרחי המדינה, קיבלה החברה הזרה הזאת בדמות 46 מיליון שקלים.

שלי יחימוביץ': לכן אנחנו לא צריכים להצביע עבור האישור הזה ובוודאי לא להיות חותמת גומי.

ניסן סלומינסקי: כל חבריי התפעלו והתלהבו מהסכום, וכך גם אני וגם אני בין אלה שמדמיינים מה אפשר לעשות עם הסכום הזה.

ניסן סלומינסקי: אם אני גוף פרטי שרוצה להוציא את החברה שלי להפרטה, אני פונה לחברה מקצועית שמתמחה בנושא.

ניסן סלומינסקי: למדינה יש את כל המערכות והיא תמיד מתפעלת ושבחת את כל המערכות שלה.

מאיר שמרה: גם מדינה נעזרת בחברות ייעוץ.

ניסן סלומינסקי: זה בסדר היא מתייעצת אבל המדינה היא לא כמו אדם פרטי שצריך לשלם את כל ההוצאות.

ניסן סלומינסקי: אני מניח ש-80 אחוזים ממה שעושה החברה הזאת, גם המערכות שלנו יודעות לעשות.

ניסן סלומינסקי: נכון שצריך את הידע שלהם להביא אולי משקיעים, אבל את כל העבודה האחרת יודעות לעשות גם המערכות שלנו.

ניסן סלומינסקי: אנחנו חשבנו שמדובר ב-17 מיליון אבל אתה ביושרך אמרת שזה 46 מיליון.

ניסן סלומינסקי: מה עם הסכום הנוסף?

ניסן סלומינסקי: הוא עבר?

ניסן סלומינסקי: יעבור?

ניסן סלומינסקי: אושר פה בוועדה?

ניסן סלומינסקי: כשאני מסתכל, אני לא רואה מאיפה לוקחים את הסכום הזה.

סמדר אלחנני: אני רוצה להפנות את תשומת לב חברי הוועדה שהסעיף הזה מופיע בהוצאה מותנית בהכנסה.

סמדר אלחנני: לסעיף ההכנסה אין תקרה.

סמדר אלחנני: זאת אומרת, זה לא נופל במסגרת מגבלת ההוצאה התקציבית.

סמדר אלחנני: זה סעיף שעליו אין מגבלת ההוצאה התקציבית.

סמדר אלחנני: זה כבר ראוי לבחינה מחדש כל הנושא הזה.

סמדר אלחנני: הממשלה החליטה וזה מוסכם על הכול שהמדינה לא יודעת לנהל עסקים ולכן היא מפריטה.

סמדר אלחנני: אני לא מביעה דעה, אבל זה הוסכם במערכת הפוליטית, אבל אם יש משהו שהמדינה לא יודעת לעשות, זה לעשות את ההפרטה כי זה עוד יותר מסובך מאשר לנהל עסקים.

סמדר אלחנני: זאת פעולה שאם אתה טועה בה, הנזק הוא לדורות.

סמדר אלחנני: בדברי ההסבר אמר שזה ייעוץ.

סמדר אלחנני: הייעוץ לא מותנה במכירה כי יכול להיות שלא תהיה מכירה, ולכן דמי הייעוץ צריכים לבוא מתקציב המדינה.

סמדר אלחנני: דמי ההצלחה הם באמת מותנים במכירה ואפשר לראות את זה.

סמדר אלחנני: צריך להפריד בין שני הדברים, בין המכירה לבין ההצלחה.

סמדר אלחנני: אם אתה אומר שזה 46 מיליון, צריך לראות מאיפה הגיעו עוד 30 מיליון וזה לא מופיע כאן.

יעקב ליצמן: אורי, המחיר סביר?

אורי שוסטרמן: ברור.

ראובן ריבלין: בדרך כלל משרד האוצר כאחראי על נכסי המדינה מעסיק חברת ייעוץ בעסקים שהם חובקי עולם, כמו בנושא בזק.

דוד טל: כמו בנושא הסלולרי שאחר כך לא אימצו את ההחלטות.

ראובן ריבלין: בעניין הפרטת בזק הייתה מרילינצ' יחד עם האוצר.

ראובן ריבלין: הדברים האלה מקובלים.

ראובן ריבלין: יחד עם זאת נדמה לי שהאחוזים האלה לא מתקבלים על הדעת בקשר עם גודל העסקה.

אמנון כהן: כדי לקבל החלטה להפריט גוף, צריך לדעת בכמה למכור, איך למכור ומה שווי העסקה.

אמנון כהן: אין ספק שזה עולה כסף.

אמנון כהן: אם יש החלטה להפריט גוף וזה עולה כסף, צריך לעשות זאת כמו שצריך.

ראובן ריבלין: צריך להפריד בין שני נושאים: האחד זה הפרטת החברה כחברה פעילה, כחברה שהיא יוצרת משהו או שהיא נותנת שירות כזה או אחר, לבין הנכסים של החברה.

ראובן ריבלין: לגבי הנכסים שהם קרקעות מדינת ישראל, לא צריך שום ייעוץ אלא צריך מעריך ממשלתי או מעריך חיצוני שיבוא ויעריך ויקבע כמה המדינה מקבלת.

ראובן ריבלין: מעולם מרילינצ' לא ייעצה לגבי קרקעות בזק.

אמנון כהן: אנחנו חושדים שהאוצר לא יערוך את הבדיקה הזאת?

אבשלום וילן: תבינו שזו שחיתות.

מאיר שמרה: אנחנו לקחנו לבז"ן שלושה גופי השקעה בינלאומיים אבל זה לא אומר שאנחנו לא עובדים.

מאיר שמרה: עבדנו ביום ששי עד הבוקר ובמוצאי-שבת.

מאיר שמרה: אנחנו לוקחים אותם לערך המוסף שהם נותנים.

מאיר שמרה: אני יכול לתת לכם נייר עבודה בנושא המקרקעין כדי להראות שזה לא מה שעשה את השדרוג הגדול.

שלי יחימוביץ': אם זה כך, על אחת כמה וכמה זה חמור.

שלי יחימוביץ': אם נתתם את האדמות האלה בחינם, זאת בכלל קטסטרופה.

מאיר שמרה: לגבי התקציב, הוא מותנה בהכנסה מכיוון שההכנסה התקבלה ממכירת בית הזיקוק.

מאיר שמרה: התקבלה הכנסה של 3.2 ורבע, הסכום הועבר מבתי הזיקוק למדינה, 2,7 מיליארד כדיבידנד והיתרה, ואפילו יותר מהיתרה, בהכנסות מיסוי.

מאיר שמרה: לכן זה מותנה בהכנסה.

מאיר שמרה: לגבי ה-30 מיליון שקלים, הם אושרו כבר בשנה הקודמת.

מאיר שמרה: צריך לזכור שמדובר בבנק שהוא בנק בינלאומי שנחתם אתו חוזה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מספר 12? 4.

יעקב ליצמן: מי נגד? 5.

יעקב ליצמן: מי נמנע? 4.

יעקב ליצמן: פנייה מספר 12 – לא אושרה

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: נצביע על הרביזיה אחרי הרביזיה של סטס מיסז'ניקוב.

דוד טל: בלי שום קשר להצבעה, אני מבקש לראות את כל הניירות בנושא הזה.

יעקב ליצמן: פנייה מספר 14 ו-15.

יונתן רגב: הפנייה התקציבית נועדה לתוספת של 120 מיליוני שקלים לישיבות כחלק מהסיכום הקואליציוני עם סיעת ש"ס.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה 14 ו-15?

יעקב ליצמן: פנייה מספר 14 ו-15 – אושרה פנייה מספר 4 – תקצוב המשרד לעניינים אסטרטגיים דנו בפנייה הזאת בישיבה קודמת והיא נפלה.

יעקב ליצמן: לפנים משורת הדין, היות שחבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב הסביר לי שהם היו בישיבה אחרת, אישרתי את הרביזיה ואנחנו מצביעים עליה.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מודה לאדוני על שהסכים לעשות את הרביזיה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא היינו צריכים להגיע למצב הזה ואני אסביר זאת מכמה היבטים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מנסה להסביר שההחלטה הזו הייתה שגויה מלכתחילה והיה אפשר לחסוך את ההמולה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו היינו עדים לכך – ואני השתתפתי כאן בהרבה העברות תקציביות – שהפנייה הזו זכתה לקיתונות של תקשורת ואינטרנט וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: זה מביא אותי למחשבה שההחלטה הייתה לא לגופו של עניין אלא לגופו לש איש, וזה לא ראוי.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: אני הצבעתי נגד אבל אל תחשוב שיש לי משהו נגד השר ליברמן.

ניסן סלומינסקי: היה לנו קשה מאוד להצביע נגד, אבל למרות הכול עשינו זאת.

סטס מיסז'ניקוב: לגופו של עניין.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להזכיר את המציאות שנוכח מציאות זו התקבלה ההחלטה האומללה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: בואו ניזכר במציאות בה אנחנו חיים.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו שר ביטחון שלא מתמקד בביטחון אלא בדברים אחרים.

שלי יחימוביץ': אתה אומר דברים שלא נאמרו כאן.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו רמטכ"ל שהתפטר ואין לנו רמטכ"ל, ויש לנו חגיגות מעבר לגבול של החיזבאללה.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו הרבה מאוד מערכות משפט שמקבלי ההחלטות צריכים להתמקד בהן, ואני לא אומר אם זה באשמתן או לא, אבל זו עובדה.

סטס מיסז'ניקוב: במציאות הזו אנחנו חיים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו תחת איומים בלתי קונבנציונאליים שצפויים למדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: פתאום כולם מדברים על אירן שמהווה איום על מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: הראשון שדיבר על זה בשנת 2000 היה אביגדור ליברמן ואז כולם אמרו שהאדם לא שפוי, אדם שרוצה לתרום לאווירה, אבל היום כולם מדברים על זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מנסה להסביר את הרציונאל של הרביזיה.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו הרבה מאוד זרועות מודיעין והרבה מאוד כוחות שמנסים לתאם בין עמדותיהם ומנסים להסביר מה אנחנו צריכים לעשות לנוכח אותם איומים.

סטס מיסז'ניקוב: בארצות-הברית יש אדם שכל בוקר נכנס לנשיא ומדווח לו על המצב מבחינת האיומים האסטרטגיים.

סטס מיסז'ניקוב: ארצות-הברית השכילה להבין שזה חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אצלנו כוחות המודיעין לא תמיד מדברים בשפה אחת ואני קורא היום שחצי מהחברים בקדימה עומדים לברוח.

סטס מיסז'ניקוב: ראש-הממשלה השכיל להבין, ואני מברך אותו על כך, שהוא זקוק לעזרה בתחום של תכנון אסטרטגי כנגד האיומים על מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: לנוכח זה לא ראוי היה לפסול הקמת משרד ממשלתי חשוב שכזה, והוא חשוב לביטחון מדינת ישראל, ולא היה ראוי לפסול את זה דווקא למחרת פטירתו של חברנו יורי שטרן ובזמן שלא היינו כאן בגלל זה.

סטס מיסז'ניקוב: ראיתי אתמול את ריצת האמוק של יושב-ראש הקואליציה כאשר נודע לקואליציה שנושא בז"ן עומד ליפול.

סטס מיסז'ניקוב: לא היה קורה שום דבר אם מישהו היה מודיע לנו שעומד להתקיים דיון בנושא ואז אני וסופה לנדבר, כחברים קבועים בוועדת הכספים וככאלה שמשתתפים בכל ישיבות הוועדה, היינו מגיעים לכאן.

יעקב ליצמן: אני לא מודיע לאף אחד איזה העברות תקציביות מונחות על סדר היום.

יעקב ליצמן: לא ידעתי איזה העברות תקציביות יגיעו באותו יום.

יעקב ליצמן: בישיבה ההיא היו חמישה חברי כנסת, ארבעה מהאופוזיציה וחבר כנסת אחד מהקואליציה.

יעקב ליצמן: בהצבעה הזאת רצינו להוכיח שחברי הקואליציה לא משתתפים בישיבות הוועדה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יודע איזה ביטוי זה קיבל באמצעי התקשורת.

יעקב ליצמן: עזוב את התקשורת.

יעקב ליצמן: אני בטוח שגם היום תהיה כותרת על הנאום שלך ועל התגובה שלי.

יעקב ליצמן: הדיון על ההעברה התקציבית התקיים.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת מיסז'ניקוב, אני מוחה על הדברים שאמרת.

שלי יחימוביץ': אנחנו עומדים להצביע - ואני אצביע נגד – על העברת 26 מיליון שקלים למשרד פיקטיבי, משרד שלא קיים, שאין בו שום צורך, שהוקם אך ורק לצרכים קואליציוניים.

שלי יחימוביץ': אני לא רוצה אפילו להשיב לטיעונים לגופו של עניין של חבר הכנסת מיסז'ניקוב ואת מאחר שאני מעריכה ומכבדת אותו.

שלי יחימוביץ': מעבר לזה, אפילו אותו הסכם מגוחך שמכונה הסכם קואליציוני בין אביגדור ליברמן לבין קדימה, גם הוא איננו מקוים באישור הזה, שכן בהסכם המקורי דובר על שר במשרד ראש-הממשלה.

שלי יחימוביץ': איך זה תפח פתאום למשרד שלם?

שלי יחימוביץ': איך זה הפך פתאום ל-26 מיליון שקלים על חשבון הציבור?

שלי יחימוביץ': הציבור צריך לממן משרד פיקטיבי ואין שום סיבה בעולם שנצביע עבור זה.

שלי יחימוביץ': ההסכם הזה נחתם מאחורי גבה של מפלגת העבודה בקונייקטורה פוליטית והוא נחתם בלי לשתף את מפלגת העבודה ובניגוד לרצונה, ולכן כחברה במפלגת העבודה אין לי שום מחויבות להצביע עבור הבקשה.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, מדינת ישראל הכניסה שותף וכאשר מכניסים שותף צריך לתת לו תיק.

אמנון כהן: ישראל ביתנו על 11 חברי הכנסת שלה הסתפקה בתיק אחד.

אמנון כהן: המשרד הזה כנראה חיוני וכך החליטה הממשלה.

אמנון כהן: כל הדיון הזה הוא דיון מיותר, צריך לפתוח את המשרד ושיתחיל לעבוד.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, בספרי התקציב מקובל ששר במשרד ראש-הממשלה מקבל 6 מיליון שקלים.

אבשלום וילן: אני שאלתי מעל בימת הכנסת, כאשר קראתי את ההסכם הזה, אם יש תביעות נוספות ואמר לי ראש-הממשלה שאין.

אבשלום וילן: עכשיו אתה רואה שיצא המרצע מהשק.

אבשלום וילן: כאן מחלקים 30 ג'ובים לחבר'ה.

אבשלום וילן: איזה הצלה אסטרטגית זאת?

אבשלום וילן: איזה קשקושים אלה?

אבשלום וילן: אלה ג'ובים לחבר'ה לצרכים פוליטיים.

אבשלום וילן: זאת שחיתות פוליטיים וטוב תעשה הוועדה אם תתעקש ותאמר עד כאן, נמאסו עלינו המושחתים.

אבשלום וילן: שהוועדה תאשר לו 6 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: אני חושב שסטס טעה כי אם היינו בודקים, הוא היה צריך לומר שהוא רק יועץ, ואז הוא היה מקבל 46 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: זה שהוא אומר שהוא שר, הוא הפסיד 20 מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: כמו שאמר היושב-ראש, הקואליציה צריכה להבין שיש כאן אופוזיציה.

ניסן סלומינסקי: לא יכול להיות שאת כל ההעברות הכספיות תעשה רק האופוזיציה.

ניסן סלומינסקי: אין קואליציה, אחת לזמן מה אנחנו מפילים את הבקשה.

ניסן סלומינסקי: כל השרים והמשרדים, כאשר הציגו את התקציב שלהם, באו אלינו, הסבירו והיה דיון על תפקידו של המשרד ומה הוא עושה, והיה דיון על התקציב.

ניסן סלומינסקי: המשרד הזה נולד לאחר מכן ולכן לא היה בהצעת התקציב ולא התקיים דיון בעניינו.

ניסן סלומינסקי: היה ראוי שיבואו ויסבירו לנו מה התפקיד כי אנחנו באמת קצת מבולבלים.

ניסן סלומינסקי: בסופו של דבר יש בישראל שר ביטחון שהוא אחראי על הנושאים האסטרטגיים.

ניסן סלומינסקי: קראנו באותו יום בבוקר ששר הביטחון לשעבר פותח בדיאלוג אסטרטגי עם ארצות-הברית בכל הנושאים האלו.

ניסן סלומינסקי: כלומר, הנושאים האלו מנוהלים על-ידי מופז.

ניסן סלומינסקי: יש גם ראש-ממשלה שמרכז את כל זרועות הביטחון.

ניסן סלומינסקי: לא היה ברור לנו בדיוק מה התפקיד ובאמת ובתמים רצינו שיבואו להסביר לנו.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שחשבנו שאם שר הביטחון זז מתפקידו, חבל לאשר למשרד הזה כי יכול להיות שהוא צריך להיות בגדר משרד הביטחון.

ניסן סלומינסקי: אחרי כל ההערות האלה, אני מבקש שהשר יוזמן, לא בהקשר של זה, כדי להסביר את המשרד.

ניסן סלומינסקי: מאחר והבקשה קיימת, אני אצביע בעד.

ראובן ריבלין: תנועתי והסיעה בכנסת התנגדו להקמת המשרד.

ראובן ריבלין: יחד עם זאת, הכנסת הכריעה.

ראובן ריבלין: מרגע שהכנסת הכריע, צריך לאפשר למשרד לפעול.

ראובן ריבלין: בראייה ארוכת טווח, כאיש הליכוד, אני בהחלט רואה אפשרות לשותפות אסטרטגית בעתיד עם ישראל ביתנו.

אבשלום וילן: האסטרטגיה של הליכוד היא לבזבז כספי ציבור?

ראובן ריבלין: חס וחלילה.

ראובן ריבלין: התנגדנו להקמת המשרד, אבל מרגע שהוא הוקם, צריך לאפשר לו לפעול.

ראובן ריבלין: אני מודה שבנושא של ראייה ארוכת טווח מבחינה פוליטית, אני בהחלט רואה את שיתוף הפעולה עם אביגדור ליברמן.

ראובן ריבלין: לכן אני אצביע בעד.

מגלי והבה: אין ספק שהמשרד הוא משרד חשוב וראוי שצריך לקיים אותו ולתקצב אותו.

מגלי והבה: אני מתפלא על חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

מגלי והבה: אם היא רוצה לחסוך למדינה, למה היא נלחמה על שבעה תיקים?

מגלי והבה: הייתה יכולה לוותר על תיק אחד.

מגלי והבה: שמעתי את דבריו של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, אבל בגלל ההרכב האנושי של המשרד הזה לא השתכנעתי וזה מאחר שאני רואה את ההתנהלות, לא במובן הזה שצריך לייצג מדינה ואינטרסים של מדינה, אלא שמדובר בקונספציה ובאג'נדה שהיא לא בקונצנזוס.

שלי יחימוביץ': אני מציעה להזמין את השר לישיבה הבאה כדי שיסביר לנו את מדיניות משרדו כפי שעשו כל השרים.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, במשרד ראש-הממשלה יש שרים אחרים, כך שיהיה עוד שר אחד.

דוד טל: גם אם מרצ הייתה מצטרפת לממשלה, הייתה צריכה לאייש ולתת ג'ובים לחבריה.

דוד טל: אתם לא שונאים את מה שאוהבת ישראל ביתנו.

דוד טל: זאת אומרת, אתם יודעים לאייש את התיקים שלכם.

אבשלום וילן: כשהיינו שרים, לא עשינו את זה.

דוד טל: עשיתם את זה במשרד החקלאות.

דוד טל: מעבר לכך, אני רוצה להודות שהצטרפותה של ישראל ביתנו לקואליציה גרמה לייצוב השלטון במדינת ישראל כי אחרת, בלית ברירה, היינו מגיעים בזמן הזה לבחירות.

דוד טל: אני מקבל את מה שאומר ניסן סלומינסקי.

דוד טל: לאחר שנאשר את ההצעה, ונראה לי שהיא תאושר, נזמין את השר אביגדור ליברמן ואנשי משרדי כדי שיסבירו לנו מה בדיוק הם עושים.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני חושבת שנמצאים ונשמעים כאן דברים אישיים נגד ישראל ביתנו ובעיניי הם לא מוצאים חן.

סופה לנדבר: אני חושבת שאלה דברים מיותרים.

סופה לנדבר: אנחנו הצבענו עבור תקציבים של משרדים שונים ועשינו זאת ללא ויכוח.

סופה לנדבר: אני חושבת שקיים קונצנזוס על כך שאביגדור ליברמן, שר בממשלה הנוכחית, הוא אדם מוכשר וכל התפקידים שהוא מילא עד היום, מילא אותם בהצטיינות.

סופה לנדבר: שלי, אם אתם בעד צדק חברתי, אני חושבת ששר בממשלת ישראל, שר ביטחון, אחרי מלחמה וכישלון, היה חייב לקום ולהתפטר וזה היה צריך לקרות בלי ועדת וינוגרד או ועדה אחרת.

סופה לנדבר: זה שהביאו את ליברמן ומינו אותו לשר לביטחון אסטרטגי של מדינת ישראל, כולנו מבינים שזה בגלל שישראל נמצאת במצב קשה מאוד ומסוכן, ואני חושבת שמישהו צריך לקחת אחריות ואנחנו לקחנו אחריות.

סופה לנדבר: גם אנחנו יודעים לעשות חשבון.

סופה לנדבר: אם לא היינו אחראים, היינו דורשים כמה תיקים ולא רק תיק אחד.

סופה לנדבר: אני חושבת שצריך להעביר את התקציב ומיד.

אורית נוקד: כחברת קואליציה וכחברה בסיעת מפלגת העבודה אני אתמוך.

אורית נוקד: אני רוצה לומר שטרם ההחלטה של הממשלה על כניסת ישראל ביתנו לקואליציה, התקיימו דיונים במפלגת העבודה והוחלט בכל-זאת, למרות שהיו התנגדויות, ואני מכבדת את שלי שהיא עקבית לאורך כל הדרך, לא לפרוש מהממשלה בשל המינוי.

אורית נוקד: לכן אני תומכת באישור הבקשה.

אבשלום וילן: אתם לא מקיימים את ההסכם שחתמתם עליו.

אורית נוקד: אי אפשר על כל נושא ונושא להעלות את דגל השחיתות.

יעקב ליצמן: מי בעד הרביזיה של סטס מיסז'ניקוב?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: 2.

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: 1.

יעקב ליצמן: הרביזיה התקבלה ברוב קולות חברי הכנסת

אבשלום וילן: אני מבקש התייעצות סיעתית.

יעקב ליצמן: סיימנו את ההתייעצות הסיעתית.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 4?

יעקב ליצמן: מי נגד? 2.

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: 1 פנייה מספר 4 – אושרה ברוב קולות חברי הכנסת אנחנו מצביעים על הרביזיה של אמנון כהן, פנייה מספר 12.

יעקב ליצמן: מי בעד הרביזיה של אמנון כהן?

יעקב ליצמן: 5.

יעקב ליצמן: מי נגד? 2.

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: 1.

יעקב ליצמן: הרביזיה של אמנון כהן התקבלה מי בעד אישור פנייה מספר 12?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: 2.

יעקב ליצמן: פנייה מספר 12 - אושרה תודה רבה.