ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 100, 2007-01-22 11:00

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת והגנת הסביבה לדיון בבניה במתחם תע"ש רמת השרון על פי בקשת חבר הכנסת, כבוד הרב מיכאל מלכיאור.

גאלב מג'אדלה: כמובן, יש איתנו גם גופים וגורמים וארגונים ירוקים ואחרים שהזמנו לצורך הדיון.

גאלב מג'אדלה: אני רואה כאן שאנחנו קיימנו דיון ביום רביעי, 13 ביולי 2005, בשעה 9:00 בנושא הזה.

גאלב מג'אדלה: זיהום קרקע ומים על ידי מפעלי תע"ש לפי בקשת חבר כנסת אילן שלגי, בזמנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נתייחס לדיון הזה יותר מאוחר, אבל בינתיים עמדנו גם על הנושא מכמה היבטים.

גאלב מג'אדלה: הזמנו גם תוכנית עבודה וגם עבודה מסודרת דרך המ.מ.מ שלנו, מכון מחקר ומידע, ונמצא איתנו כאן אורי, שאנחנו גם עוד מעט נשמע ממנו.

גאלב מג'אדלה: יש כאן כמה גורמים מרכזיים בכל הנושא הזה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נחשפנו לעניין הזה קצת יותר ממה שחשבנו בהתחלה כאשר הגדיל לעשות זאת חבר הכנסת הרב מלכיאור בשיחה איתי מלפני בערך כמעט חודש ימים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לקצר בדברים כדי שנמצה את הדיון בצורה מסודרת לחבר הכנסת הרב מלכיאור לפתוח בבקשה.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: קודם, אני רוצה לברך את היושב ראש על זה שהוא מקיים את הדיון הזה המאוד חשוב ויכול להיות שזה יהיה אחד מהדיונים האחרונים שהוא יקיים בתפקידו הנוכחי.

מיכאל מלכיאור: אני מאחל לו הצלחה רבה מאוד בתפקידים הבאים.

מיכאל מלכיאור: אבל בתפקידו הנוכחי הוא יכול בדיון הזה להטביע חותם על עתיד של אזור מאוד מרכזי במדינת ישראל ועצם הקיום של הדיון זה כבר, אני חושב, ישפיע על הגורמים השונים.

מיכאל מלכיאור: נחשפתי לנושא על ידי קבוצה מאוד מאוד, לדעתי" אחראית ויסודית של אנשים מהתושבים של האזור.

מיכאל מלכיאור: גם מהרצליה וגם מרמת השרון, שהביאו את המומחים הגדולים ביותר בארץ לנושא הקרקע והמים וחלק מהם נמצאים פה וכששמעתי איך מתכוונים לעשות עם האזור הזה את ההפקדה בלי כל העבודה היסודית של בדיקת האזור קודם, אני הזדעזעתי.

מיכאל מלכיאור: לא האמנתי שזה אכן נכון.

מיכאל מלכיאור: וקיימתי מספר דיונים גם במסגרת השדולה שהיו שם הרבה מאוד חברי כנסת וגם בעצמי דיברתי עם הרבה מאוד גורמים.

מיכאל מלכיאור: הגעתי למסקנה שאנחנו פה יכולים לעשות חטא על פשע, על הפשע הקדמון שלא ידעו.

מיכאל מלכיאור: לא ידעו כמה שבנו כל מה שהיה באותה תקופה, הנושא של איכות הקרקע, איכות המים, העתיד שלנו זה לא היה במודעות של אנשים ובנו את מה שבנו, ובגלל זה החליטו להעביר את המפעלים בצורה אחרת לגמרי, כמובן אני מקווה, לאזור הנגב ומה שנחוץ להעביר יעבירו.

מיכאל מלכיאור: וזו החלטה שכבר התקבלה לפני הרבה שנים.

מיכאל מלכיאור: מה שמזעזע אותי, שאנחנו עכשיו ב- 2007 ומקבלים החלטות כאילו שהיינו לפני שלושים שנה ולא לוקחים בחשבון שפה אנחנו מדברים, כנראה, באחד מהאזורים אולי האזור הכי מזוהם במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: בבדיקות של נציבות המים, ווכך נאמר גם במ.מ.מ., נמצא שהזיהום של מי התהום במתחם הזה נחשב לזיהום הכבד ביותר בהיקפו מכל הבדיקות של זיהום המים.

מיכאל מלכיאור: זיהום הקרקע לא יכולים להעיד כי לא בדקו אז לכן לא יכולים להעיד בפנינו.

מיכאל מלכיאור: לא רק זה.

מיכאל מלכיאור: אלא גם הסיבות של כולם, סיבות של אינטרסים כלכליים כבדים כי דובר פה על מרכז הארץ, רוצים שיגורו פה 80,000 אנשים באזור הקטן הזה.

מיכאל מלכיאור: אין לי התנגדות גם לאינטרסים כלכליים אבל הם לא יכולים להיות כל כך חזקים שבכלל מבטלים את הצורך לבדוק את מה שעושים קודם.

מיכאל מלכיאור: גם הטיעונים הם טיעונים, זה משתקף מתוך המחקר של המ.מ.מ, זה טיעונים שלא מחזיקים מים או קרקע, אם מותר לי להגיד ככה.

מיכאל מלכיאור: אלו טיעונים, שאומרים מצד אחד אי אפשר לבדוק עכשיו כי הבדיקות האלו הם שייכות רק לתקופה של עד חמש שנים וחלק מהבניה זה יהיה אחרי חמש שנים, אז לא שייך לבדוק.

מיכאל מלכיאור: מצד שני אפשר כבר עכשיו להתחיל לעשות הפקדה של קרקע ולתכנן ולהתחיל לבנות ואז אנחנו רק אחר כך, אחרי שתהיה הפקדה מפורטת, נתחיל לבדוק ורק נבדוק את המקום הזה.

מיכאל מלכיאור: כי אנחנו יודעים הרי שהזיהום הזה הוא עובר ממקום למקום במהירות וזו הסיבה שלא יכולים לבדוק משהו עכשיו שיהיה שייך בעוד חמש שנים, כי הזיהום עובר.

מיכאל מלכיאור: אם הזיהום עובר, אז מה שייך לבדוק רק את המטרים האלו שאתה בונה עליהם ולא כל מה שיש באזור מסביב.

מיכאל מלכיאור: הטיעונים פשוט לא מחזיקים מים.

מיכאל מלכיאור: אני חושב כבוד היושב ראש, שהדבר היחידי, ואני שמח שהגורמים שמעורבים יותר ויותר מקבלים את העמדה הזאת, אני יודע גם מראש עיריית הרצליה וגם ראש עיריית רמת השרון ששניהם תומכים אבל שניהם כבר הגיעו למסקנה שאי אפשר להתקדם בתוכנית עד שעושים סקר רחב, מפורט של הקרקע והמים.

מיכאל מלכיאור: זו לדעתי העמדה שאני הייתי מאוד רוצה שהוועדה המכובדת תעמוד מאחוריה.

מיכאל מלכיאור: אני בטוח שגם אם המשרד לאיכות הסביבה מרגיש לחוץ כמו משרדי ממשלה אחרים, גם בעקבות הדיון שהיה לנו בשדולה וכולי, אני בטוח שהם ודאי ישמחו שככה יהיה סדר הדברים וזה הסדר שצריך לעשות.

מיכאל מלכיאור: כל דבר אחר זה לעשות חוחה והיטלולה מבריאותם, לא רק של ה- 80,000 אנשים שאמורים לגור פה אלא גם של המאות אלפים שגרים באזור הכי קרוב פה, ואני בכלל לא נכנס פה לשיקולים התחבורתיים וכל הלכלוך שיהיה בעקבות מה שעומדים פה לבנות ואיך זה יסתום את דרכי הגישה וכל הטיעונים האחרים שחלקם מובאים פה במ.מ.מ.

מיכאל מלכיאור: אני מדבר על דבר פשוט.

מיכאל מלכיאור: היה פה תע"ש שגם השפיע על האזור ששם הם ישבו וגם מסביב ללא ספק בצורה מחרידה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו היום יכולים להגיד לגבי ההשפעה על הקרקע והמים וכל מה שיש פה מתחת לקרקע.

מיכאל מלכיאור: רוצים לטהר את המקום הזה, זה יהיה קשה מאוד לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע אם זה אפשרי או לא.

מיכאל מלכיאור: זה המומחים ידעו, אבל הם ידעו רק אחרי שיש להם את הנתונים.

מיכאל מלכיאור: דבר אחרון כבוד היושב ראש, לא ייתכן, היום, להתחיל לשים את הדבר בפני הציבור והציבור צריך להגיש התנגדויות בלי שהציבור מקבל את הממצאים ויודע את ה, יש סיבה טובה למה לא רוצים להראות לציבור את הממצאים.

מיכאל מלכיאור: אני חושש.

קריאה: יש מישהו שפירסם את הממצאים?

מיכאל מלכיאור: א יכולים לפרסם כי לא יכולים לבדוק את זה עדיין.

מיכאל מלכיאור: הם לא רוצים לעשות עכשיו את הסקר הרחב של מה יש בקרקע, לכן הציבור לא מקבל את הממצאים.

מיכאל מלכיאור: אז על בסיס מה הוא יגיד התנגדות?

מיכאל מלכיאור: הציבור מתחיל פה להתעורר התנגדות עזה בציבור נגד התוכנית הזאת.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע אם צריכים לפסול את התוכנית או לא, אבל אני רק דורש דבר אחד.

מיכאל מלכיאור: לפני שמתחילים, לא לדחות את זה לשלבים יותר מאוחרים, לפני שמתחילים עושים סקר על כל האזור, רחב, סקר מה יש בתוך הקרקע, מה יש בתוך המים.

מיכאל מלכיאור: לגבי המים יש לנו כבר ממצאים ראשונים והם מחרידים, ואנחנו יודעים גם שזה לא דברים סטטיים זה דברים שעוברים מאזור לאזור וזה מסכן את הבריאות פה של מאות אלפי אנשים בלב הארץ.

יורם מרציאנו: אני מבין שבעצם הופקדה כבר תוכנית תע"ש לגבי רמת השרון והסביבה שלה.

קריאה: לא הופקדה, אושרה להפקדה.

יורם מרציאנו: או.

יורם מרציאנו: קי אושרה להפקדה.

יורם מרציאנו: עכשיו אני עשיתי שם סיור ביום חמישי בתע"ש ומה שנאמר לי שמעבר לזה כבר יש התקדמות גדולה מאוד לגבי כל שטחי תע"ש שמתעדים שמה להפוך אותה מאזור תעשייה לבנייה.

יורם מרציאנו: ואני יודע שגם עשו שם סיור לפני שבועיים עם אחד היזמים הגדולים בארץ עם מר לב לבייב, שהיה שם אורח במקום וזה נאמר לי על ידי ועד העובדים שאצלם ביקרתי בתעשייה הצבאית.

יורם מרציאנו: זאת אומרת אני חושב שיש פה עוד איזה שהוא שלב שנעלם אולי מעיניהם של חברי הכנסת, אולי יודעים אותו.

יורם מרציאנו: אני כמי שמכיר קצת את האזור הזה, ועשיתי סיבוב.

יורם מרציאנו: הרי האזור שם נושק אל השטחים של המועצה האזורית דרום השרון.

יורם מרציאנו: אני יודע שהמועצה האזורית דרום השרון, שיושבת בוועדה המחוזית מרכז יש שם המון שטחים ירוקים.

יורם מרציאנו: אם באמת מתעתדים לבנות אולי היו הולכים לבנות קצת יותר צמוד לאזור דרום השרון ולא לוקחים מקום כזה שהולכים להרוס אותו לגמרי.

יורם מרציאנו: אני גם מסתכל בהיבט האחר, אני מסתכל חבריי חברי הוועדה מעבר לשיקולים הסביבתיים שהם מאוד מאוד חשובים.

יורם מרציאנו: רבותיי, לא הכל נדל"ן במדינת ישראל.

יורם מרציאנו: יש שם משפחות, כל משפחות בתעשייה הצבאית זה עולם ומלואו.

יורם מרציאנו: כל משפחה.

יורם מרציאנו: מעבר לרמה האסטרטגית של ביטחון מדינת ישראל, של מה שטמון בתוך התעשייה הצבאית, אז גם שם הייתי מסתכל בהיבטים אחרים על ההתייחסות של האלילי נדל"ן האלה שכל מה שמעניין אותם זה אדמות ולא בני אדם.

יורם מרציאנו: אני אומר מעבר לכסף יש פה מדינה, המדינה הזו קמה על בסיס של עזרה הדדית, אנחנו ערבים זה לזה ואני הייתי מציעה, ואני מאוד שמח חברי, חבר סיעתי, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, על ההצעה שלך לדיון הזה בו ואני מודה ליושב ראש הוועדה שהוא מקיים את הדיון הזה.

יורם מרציאנו: אני חושב שהולך להיות פה מחטף שטוב שנשים פה את האצבע, לפני שנתעורר בוקר אחד ועוד נמצא שם טרקטורים שגם מתחילים לבנות.

יורם מרציאנו: תודה רבה.

יורם מרציאנו: : אדוני היושב ראש אני מבקש, קודם כל אני מודה לרב מלכיאור שהוא העלה את הנושא לדיון כי אני חושב שהוא חשוב, אבל יחד עם זה הייתי מבקש לשמוע מאנשי תע"ש, מתי, אם יש בכלל איזו שהיא תוכנית, על פינוי כל מפעלי תע"ש מהמקום וכניסה של יזמים לאתר הזה.

יורם מרציאנו: דבר נוסף אני רוצה להזכיר לך אדוני היושב ראש, קיימנו כאן לפני כשנה וחצי בערך דיון על מפעל בצפון, מפעל פרוטרון כימיקלים, זוכר.

יורם מרציאנו: וגם שמה העניין הוא כאן מאבק עם הירוקים למיניהם ובאמת קבעו שהמפעל גורם נזק סביבתי וכתוצאה מכך נסגר אבל כתושב העיר עכו למפעל, אני יכול להגיד לך שעד היום אני פוגש אנשים שכבר לא עובדים במפעל, שהלכו הביתה ואף אחד לא דאג לא לפיצויים שלהם, לא למשפחות שלהם.

יורם מרציאנו: הם פשוט משפחות שלמות שנהרסו.

יורם מרציאנו: לכן אני אומר, רבותיי, ברחמיו על כל מעשיו.

יורם מרציאנו: גם כשאנחנו באים היום לדון, אני חלילה וחס לא מזלזל באיכות הסביבה ובהגנת הסביבה.

יורם מרציאנו: הדברים מאוד מאוד חשובים אבל צריך לזכור, כפי שאמר חברי, חבר הכנסת מרציאנו, צריך לזכור שיש שם משפחות שמתפרנסות והשאלה היא לאן זה הולך?

יורם מרציאנו: האם אנחנו כרגע באים ואומרים צריך לדאוג לאלה שבאים או צריך לדאוג קודם כל לאלה שנמצאים כעת במפעל ולא רק לאלה שבאים לבנות בהמשך.

יורם מרציאנו: תודה רבה.

שרה מרום שלו: במקרה אני מכירה את הסיפור הזה כבר עשרות שנים, כי בזמנו כשטיפלו בזה אז היה צריך להיות אחד המעבירים, ראש עיריית רחובות יחזקאל הרמלך, הוא מונה אז בזמנו להעביר את המפעלים האלה לדרום ושם שימקמו אותם.

שרה מרום שלו: עד היום לא נעשה שום דבר.

שרה מרום שלו: היום פתאום הולכים את הקרקע למכור, בלי לבדוק אותה, בלי לבדוק מה הולך שם להיות.

שרה מרום שלו: כמו שבאמת אומר חבר הכנסת מרציאנו, מה יהיה עם המשפחות ששם נמצאות?

שרה מרום שלו: אבל גם הקרקע עצמה, הרי זה בסך הכל נזק גדול לתושבים.

שרה מרום שלו: אתה הולך להשיב אנשים, 80,000 תושבים, על קרקע שאתה לא יודע מה יש מתחתיה.

שרה מרום שלו: ואם מחר זה יתפוצץ אז מה זה יהיה?

שרה מרום שלו: אנחנו לא יודעים מה הולך שם.

שרה מרום שלו: ואסור לפגוע בזה עם כל ההיבט הכספי שלצערנו הרב היום מסתכלים יותר על ההיבט הכספי מאשר על כל היבט אחר.

שרה מרום שלו: אנחנו לא צריכים לתת את דעתנו ואת ידינו לזה שיבנו על שטח שלא יודעים מהו.

שרה מרום שלו: אנחנו חייבים קודם כל להחליט מה עושים עם השטח, איך בודקים אותו לפני שהוא נכנס לתעשייה.

ברוך ובר: אנחנו מכירים את הזיהום בתע"ש משנת 1990 ומשנת 1990 כמעט ולא נעשה דבר.

ברוך ובר: לפני מספר שנים הוקצו סכומי כסף, כ- 17 מיליון שקל, עבור סקרי מים וקרקע והמשרד להגנת הסביבה היה שותף מאוד זוטר ולמעשה כמעט ולא יכול היה לכוון את ההקצאות הכספיות לבדיקות הקרקע ולסקרים.

ברוך ובר: מצב שבו קרקע או מתחם כזה גדול אינו מטופל הוא לא רצוי ועל זה אין חולק.

ברוך ובר: השאלה שנשאלה והובאה לפתחנו איך אנחנו מניעים את המהלך?

ברוך ובר: מה שאני אומר פה כעת, עומד לומר, זה לא על דעתי אלא על דעת המנכ"לית הקודמת ועל דעת בכירים ממני במשרד לאיכות הסביבה.

ברוך ובר: המצב המיטבי או האופטימלי הוא שבו אנחנו מטהרים את הקרקע ואת המים ואולי אפילו משאירים את השטח פתוח לציבור ולטייל בו.

ברוך ובר: אלא שבתוך היותנו חלק מהמערכת הממשלתית נוכחנו לדעת שלהביא את המצב האופטימלי הזה, כנראה, במסגרות שאותן אנחנו מכירים ועל פי החלטות ממשלה אי אפשר לקבל.

ברוך ובר: ולפיכך במשא ומתן שנעשה בין הגופים השונים שקשורים לעניין ובעיקר מנהל מקרקעי ישראל ובכירי המשרד להגנת הסביבה הועלתה הצעה שעל מנת לקדם מנוף כלכלי לצורך שיקום הקרקע ולצורך הטיפול במפגעים הסביבתיים תועלה הצעה שבה יחולק השטח הגדול הזה למספר שטחים מהותיים.

ברוך ובר: כאשר ההבנה היא משהו בקרוב של 1,000 דונם לכל מקטע מלבד את צפון צור שהוא השטח שידוע שהוא פחות מזוהם, שהוא שטחו 300 דונים.

קריאה: איך ידוע?

ברוך ובר: ידוע כי נבדק.

ברוך ובר: ישנם בדיקות ואין לי רגע לאשר את מה שכתוב בדף המידע שהכינו התחקירנים של הכנסת שעשו לדעתי עבודה טובה.

ברוך ובר: אני רוצה רק להוסיף מימד נוסף כדי שהציבור יבין על מה אנחנו מדברים.

ברוך ובר: מפעלים כדוגמת תע"ש, באמת סוג מסוים של מזהמים היו פזורים בכל הארץ ובעיקר באזור תל אביב.

ברוך ובר: מדברים על רק באזור תל אביב כ- 150 מפעלים מסוג של מפעל תע"ש.

ברוך ובר: דהיינו מפעלים שמצפים מתכות כבדות, משתמשים בסולבנטים אורגניים ומתכות כבדות.

ברוך ובר: באזור תל אביב לבדה יש לנו עשרות אולי מאות אתרים מזוהמים.

ברוך ובר: אנחנו יודעים על מי תהום מזוהמים, אנחנו יודעים על הרבה מאוד מרתפים שבהם יש גזי קרקע.

ברוך ובר: כלומר, זה לא איזה מצב שבו אנחנו הולכים לקראת דבר שלא היה במדינת ישראל.

ברוך ובר: זאת ועוד, על פי חוות דעת של חברה בינלאומית שעשתה אנליזה למצב בתל אביב בתע"ש מגן שהוא דומה במידה מסוימת למה שקורה בתע"ש רמת השרון, אין כל אפשרות שבעולם במהלך תקופת חיי אדם לסלק את הזיהום לגמרי, זו תופעה ידועה בעולם כולו.

ברוך ובר: לכן הדרך היחידה שבה אנחנו יכולים לטפל במוקדי הזיהום העיקריים היא, באמצעות מה שנקרא ניהול הסיכונים.

ברוך ובר: וזה הדבר, אם מישהו מכיר את נהלי הבנייה היום בתל אביב שמבוססים על מפרט שהמשרד לאיכות הסביבה הגיש לעיריית תל אביב, אזיי כל מבנה שנבנה מעבר לעובדה שעושים פה בדיקות קרקע.

ברוך ובר: אגב 50% מהקרקעות שנבדקו נמצאו מזוהמות, הקרקע המזוהמת מפונה והמבנה נאטם כולו מתחת על מנת למנוע תופעה של חדירה של גזי קרקע.

ברוך ובר: הדבר הזה אינו המצאה ישראלית, אנחנו בסך הכל העתקנו נהלים ומפרטים מהעולם הגדול וכמעט בכל עיר תעשייתית בעולם הגדול התופעה הזו קיימת.

ברוך ובר: אנחנו חושבים שכן אפשר לטפל בזיהום, לא באמצעות סילוקו המוחלט כי זה פשוט בלתי אפשרי אלא באמצעות ניהול המערכת כך שפגיעתו של הזיהום לציבור תהיה מזערית ואולי לא תהיה קיימת בכלל.

ברוך ובר: אני רק רוצה שוב לחזור ולומר, מצב אופטימלי נשמח מאוד שימצאו המשאבים והמקורות לטיפול בכל הזיהום, קודם לפני כל פעולה, מחר.

ברוך ובר: למיטב ההכרה שלנו מאחר והאמצעים האלה לא נמצאו מאז שאנחנו יודעים על זיהום מזה 15 או 16 שנה, מצאנו דרך שאנחנו מקווים ומצפים שהיא זו שתגייס את המשאבים כדי לטפל בזיהום ובזה סיימתי את מה שיש לי לומר.

דוד ירוס: אני אעשה את זה קצר, ואם ירצו פרטים נמצאת פה גם גברת שרה אלחנני שהיא מנהלת אגף איכות מים אצלנו.

דוד ירוס: אני גם באופן עקרוני מקבל את העבודה באמת היפה שעשו התחקירנית של הוועדה.

דוד ירוס: אני חושב שבאמת כל מה שכתוב שם הוא נכון ובהחלט, והייתי לא מעט בדיונים גם בוועדה כזאת ואחרים ובאמת נעשתה פה עבודה מאוד טובה וממצה.

דוד ירוס: אני רק מבקש שבחלק מהמקומות שכתוב טיפול בקרקע שיוסיפו ולא ישכחו גם את הטיפול במים.

דוד ירוס: כי הוא לא מקבל שם את הביטוי החשוב.

דוד ירוס: לעניות דעתי, הבעיה היותר קשה במתחם הזה היא דווקא הבעיה של מי התהום ובלי לפגוע בנושא הקרקע שהוא בעיה קשה בפני עצמה.

דוד ירוס: א' להערה שנאמרה פה על ידי איזה שהוא חבר כנסת אני לא זוכר, הממצאים ברגע שיהיו ממצאים יהיו חשופים לציבור.

דוד ירוס: אין לנו שום כוונה להסתיר את הממצאים האלה.

דוד ירוס: גם היום המעט ממצאים, או לא מעט, יש לנו כבר הרבה מאוד ממצאים, הם חשופים לציבור.

דוד ירוס: הם לא מוסתרים אצלנו.

דוד ירוס: זה נכון שאין לנו עדיין אתר אינטרנט אבל ברגע שהוא יהיה זה יפורסם גם שם ואני מקווה שזה יהיה בקרוב.

דוד ירוס: אני לא אחזור על דברי ברוך ובר, אני מסכים כמעט בכל מילה עם מה שנאמר על ידו.

דוד ירוס: ברגע שידענו ויחד בתאום עם אנשי המשרד לאיכות הסביבה, עוד פעם כפי שנקרא אז, הכנו ..

דוד ירוס: ותיקון מעוות זה איזה שהוא כלי מינהלי שיש לנציב המים על מנת לכפות על מזהם כלשהו, במקרה הזה תע"ש רמת השרון, ולא רק תע"ש רמת השרון, גם זיהום ממקורות נוספים תעשייתיים וחקלאיים שהיו באזור, הפעלנו צו לתיקון מעוות בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה וקיבלנו לזה תקציב מאגף התקציבים באוצר בסדר גודל של כ- 17 מיליון שקל לבדיקת נושא הזיהום במקורות המים והקרקע במתחם הזה של תע"ש רמת השרון.

דוד ירוס: הסקר הזה מראש הוגדר כסקר לשלוש שנים שאמור היה להסתיים ב- 31 לדצמבר 2006, לצערנו בגלל מחלה קשה ופטירה של פרופסור רונית נתיב, שניהלה את הסקר הזה מהאוניברסיטה העברית אז הוא קצת ידחה.

דוד ירוס: אבל אנחנו מעריכים שעד יוני בערך יהיה לנו דו"ח סופי של הסקר הזה כולל מודל של הסעת מזהמים, תנועת מזהמים בתוך מי התהום כולל כל הנושא של סקרי הקרקע כפי שהוגדו מראש בתאום עם המשרד לאיכות הסביבה בהיקף התקציב כפי שהוא עמד לנושא הקרקע ובהיקף התקציב כפי שהוא הועמד לנושא המים כולל חלופות בסיסיות לשיקום, ועוד פעם גם פה אני מסכים עם ברוך ובר השיקום הוא לא הוצאת כל המזהמים עד האחרון שבהם אבל בהחלט שיקום שינתן יהיה לעניות דעתנו להכשיר את הקרקע הזו לבנייה.

גאלב מג'אדלה: סליחה, איך אדוני מסביר שבטרם סיימתם עבודה ברוכה וחשובה מאוד שאנחנו מצטערים על זה שהיא מסתיימת באיחור בגלל מה שקרה, איך אתם מסבירים את זה שהרשויות האחרות הן רצו קדימה וכבר בשלבים מתקדמים מאוד בטרם ההשקעה של 17 מיליון שקל, נתנה את הפירות של התוצאות שלה.

דוד ירוס: התפרצת להמשך דבריי.

דוד ירוס: אנחנו התנגדנו להפקדת התוכנית הזאת מלבד, עוד פעם וגם פה אני מצטרף לברוך, החלק של מה שנקרא צפון צור, מתחם צור, שאותו קידמנו במהלך ביצוע הסקר ואותו בעצם שחררנו לאחר שעשינו את כל הבדיקות שם, בדיקות הקרקע ובדיקות מי התהום שלנו.

דוד ירוס: את השטח הזה שחררנו.

גאלב מג'אדלה: סליחה, לא הבנת אדוני.

גאלב מג'אדלה: ההשקעה 17 מיליון שקל התמקמה בחלק הזה שאתם מדברים עליו או מה?

דוד ירוס: לא, בכל ה- 6,000 דונם.

גאלב מג'אדלה: אני שואל, ה- 17 מיליון שקל זה כסף ציבורי.

גאלב מג'אדלה: זה לא כסף פרטי של אף אחד.

גאלב מג'אדלה: אתם העמדתם את הרשויות על כך שהן לא מחכות לכסף ציבורי שהוא מושקע כדי שיוכלו אחר כך.

דוד ירוס: כן.

דוד ירוס: אמרתי כן.

דוד ירוס: גם אנחנו בסופו של דבר מחויבים לאילו שהן החלטות ממשלתיות או משרדי ממשלה כאלה או אחרים.

דוד ירוס: אנחנו בדיונים שלנו.

גאלב מג'אדלה: איזה משרדי ממשלה?

דוד ירוס: מנהל התכנון, משרד הפנים.

דוד ירוס: יש משרדים שונים.

דוד ירוס: יש וועדת שרים להפרטה שמקבלת החלטות, יש הרבה גורמים שהם לא תמיד מקבלים את עמדתנו.

דוד ירוס: אין מה לעשות.

דוד ירוס: אנחנו פנינו למנהל התכנון, התנגדנו להפקדת התוכנית.

דוד ירוס: אני אומר את זה עוד פעם, מלבד החלק שנקרא מתחם צור או צפון צור, כל אחד קורא לו בשם אחר, שהוא סדר גודל של אלף ומשהו דונם מתוך כל המתחם של ה- 6,000 דונם.

דוד ירוס: את השטח הזה, על סמך בדיקות שעשינו, קידמנו בדיקות שם, שחררנו אותו להפקדת תוכנית רק לגבי החלק הזה.

דוד ירוס: לגבי כל היתר ביקשנו שיחכו עם ההפקדה עד שיגמר הסקר שאנחנו אמורים לסיים אותו, כפי שאמרתי, במהלך אפריל יוני 2007, במקום מה שהיה מתוכנן דצמבר 2006.

דוד ירוס: בסך הכל זה איחור קטן יחסית לסקר שלוש שנים בהתחשב בכלל בסיבה שבגללה האיחור.

דוד ירוס: עכשיו אם רוצים פירוט נוסף לגבי הסקר, שרה יכולה לפרט.

גאלב מג'אדלה: כן.

גאלב מג'אדלה: בנוסף לפירוט, אני רק מבקש מאדוני שיעביר אלי את המכתב או את המסמך שבו, כגורם מקצועי, התנגדתם לקדם כל תוכנית עד אשר יבוא לידיעת כל הגורמים תוצאות הסקר.

גאלב מג'אדלה: יכול להיות שבאיזה שהוא שלב תהיה תביעה אישית נגד אנשים שעשו דברים ובזבזו כסף ציבורי.

גאלב מג'אדלה: יש היום במשרד הפנים, תיכף תשמע את נציב משרד הפנים.

גאלב מג'אדלה: יש היום מושג חדש, חיוב אישי.

קריאה: זה לא חדש.

גאלב מג'אדלה: עכשיו חדש באופנה.

גאלב מג'אדלה: הוא קיים בלקסיקון כבר הרבה שנים.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד, רק להדגיש את דברי היושב ראש, זה לא רק לבזבז את ה- 17 מיליון.

מיכאל מלכיאור: זה לבזבז את המליארדים שאחר כך יושקעו בלי לדעת מה יש פה מתחת.

מיכאל מלכיאור: אבל אני רוצה לשאול אותך שתי שאלות.

מיכאל מלכיאור: שאלה ראשונה לגבי מה שאתה קורא את האזור הזה ששיחררתם, צפון צור, איך אתם כל כך בקלות משחררים את הפינה הזו, זו פינה גדולה, בלי לדעת מה יש בכל מה שיש מסביב והזרמים שזזים ממקום למקום, ושם זה גם נראה לי קצת מאולץ בלשון המעטה.

מיכאל מלכיאור: זה א'.

מיכאל מלכיאור: שאלה שנייה שאתם תגמרו, הסקר שאתם עושים, והסקר הגדול הרחב יותר, יהיה גם סקר קרקע או זה יהיה סקר מים בעיקר?

דוד ירוס: יהיה גם סקר קרקע כפי שהוגדר מראש בבסיס התוכנית.

מיכאל מלכיאור: שמה זה אומר לעומת סקר קרקע אמיתי ורחב?

דוד ירוס: אני באמת מבקש ששרה תפרט גם על השאלה הראשונה וגם על השאלה השנייה.

שרה אלחנני: אני אבהיר על מה מדובר.

שרה אלחנני: על סקר קרקע, להגיד סקר קרקע אז זה דבר שהוא, השאלה מה הייעוד של סקר קרקע.

שרה אלחנני: אנחנו מסתכלים, רשות המים מסתכלת על סקר קרקע ככלי לומר לנו כמה מזהמים עוד נמצאים באזור של הקרקע או אנחנו קוראים לזה חתך לא רווי, לפני שמגיעים למים כדי להעריך את כלל פוטנציאל הזיהום למקורות המים.

שרה אלחנני: זה בהיבט של השיקום העתידי, של מה עוד צפוי להגיע, של איך אנחנו יכולים לעשות כדי לעצור את מה שמגיע, כמובן בהתחשב בהיקף שלו.

שרה אלחנני: כשהמשרד לאיכות הסביבה מדבר על סקר קרקע הוא מדבר על סקר קרקע במונחים קצת שונים וזה דורש הסתכלות אחרת לגמרי.

שרה אלחנני: מדובר על סקר קרקע רדוד יותר שהוא הרבה יותר ברזולוציה הרבה יותר גבוהה, והוא צריך לתת תשובה לגבי הבינוי העתידי באזור.

שרה אלחנני: כי כשהולכים לבנות בית יש שימושים לקרקע שיכולים גם כן.

שרה אלחנני: אנחנו מסתכלים על הדבר הזה בהיבט של זיהום.

שרה אלחנני: עכשיו, בעבודה שלנו סקר הקרקע הורחב מעט מעבר למטרות שאנחנו הצבנו כדי להעריך את היקף הזיהום למים על פי דרישה של המשרד לאיכות הסביבה והיום יש לנו פחות או יותר מיפוי שנותן סדר גודל של כתמי זיהום בקרקע שבהם צריך להתמקד אחר כך עם סקר יותר מפורט אם רוצים לבנות באזורים האלה.

שרה אלחנני: לגבי, ואני רק רוצה כמה מילים על הממצאים כי לולא הושקעו, ה- 17 מיליון נראה סכום עתק, אבל אני חושב שזה ממש סכום זעום ביחס למה שמשקיעים באתרים שהם בעשירית הגודל בארצות הברית, ממש סכום פעוט ולמרות זאת הממצאים שם, לולא הסקר אנחנו לא יהיה לנו היום מושג על איזה היקפי זיהום אנחנו מדברים, מה יש שם.

שרה אלחנני: מהסקר הזה עלה באמת אחת הבעיות אולי הקשות ביותר שנחשפו במדינת ישראל בנושא של זיהום קרקע ומים.

שרה אלחנני: נמצאו שם כתמים של חומרי נפץ בריכוזים מדהימים, שחלק מהם מאוד מסוכנים ואפילו אין להם תקנים במים אבל בריכוזים אסטרונומיים.

שרה אלחנני: במים.

שרה אלחנני: לא רק בקרקע, בתוך המים כבר, הרוב נשטף למים, אגב הקרקע, כמו שאמר ירוס קודם, הבעיה הכבדה היא היום במים כי רוב הדברים כבר נשטפו למים או נמצאים בעומק של עשרות מטרים מעל פני המים בחתך הלא רווי, בקרקע עדיין.

שרה אלחנני: בעומק של עשרות מטרים והם למעשה אין מה לעשות אלא אם כן יעשו שם פעולות שיקום נקודתיות בעומקים גדולים.

שרה אלחנני: נמצא שם זיהום בדלק טילים,..

שרה אלחנני: בריכוזים שהם פי 40,000 ממה שמותר לשתות היום לפי המלצות בארצות הברית.

שרה אלחנני: נמצאו שם מתכות כבדות, ממיסים אורגניים, כל הדברים האלה לא היה לנו שמץ של מושג על איזו תיבת פנדורה יש שם מתחת לתע"ש לפני שהתחיל הסקר הזה.

שרה אלחנני: נעשו בו עשרות קידוחים לעומקים גדולים, באמת בהשקעות יחסית מזעריות ביחס למה שכאמור נעשה במקומות אחרים.

שרה אלחנני: לגבי מתחם צור, אנחנו הגדרנו כבר היום למרות שהסקר עדיין לא יצא הדו"ח המסכם אבל מרבית הממצאים כבר קיימים.

שרה אלחנני: והסקר יכתב אני מקווה עוד לפני יוני.

שרה אלחנני: ממש עובדים היום על הכתיבה ועל הסיכום שלו, הדו"ח הסופי.

שרה אלחנני: למעשה, רוב הממצאים כבר הופקו במהלך הסקר ואנחנו יודעים היום, יש לנו כבר פרוס גם בקרקע וגם במים על כתמי הזיהום העיקריים.

שרה אלחנני: הממצאים האלה זה ברור לגמרי שאי אפשר יהיה להשאיר אותם כמו שהם בשטח בלי לטפל, בלי לעשות שם טיפול מסיבי לשקם שם גם את הקרקע בעומק רב וגם את מי התהום כי אחרת הדבר הזה הולך ומתפשט.

שרה אלחנני: גם הצבנו שם מודל, שמראה לאן הזיהום הזה מתפשט במי התהום.

שרה אלחנני: בקרקע הוא לא מתפשט.

שרה אלחנני: אני רק מתקנת פה, הזיהום מתפשט במים, הזיהום נשטף מנקודה שבו הוא מתחיל בפני הקרקע ונשטף למי התהום והוא מתפשט במי התהום עם זרימת מי התהום.

שרה אלחנני: בקרקע רובו כבר, מהחל העליון של הקרקע, רובו כבר נשטף כי באמת רמת הזיהום שמצאנו בחלקים העליונים של הקרקע היא לא גבוהה למעט אזורים מאוד בודדים.

שרה אלחנני: הדבר הזה מחייב טיפול ושיקום נקודתי בתוך התע"ש במוקדי הזיהום עצמם.

שרה אלחנני: מסיבה זאת אנחנו התנגדנו להפקדה של התוכנית לפני שמטפלים ורואים איך מתמודדים עם השיקום והטיפול בכתמי הזיהום הממוקדים בתוך התע"ש.

שרה אלחנני: לצערנו זה לא, העמדה שלנו באמת לא התקבלה.

שרה אלחנני: יש לנו את זה בכתובים.

שרה אלחנני: אבל העמדה שלנו לא התקבלה, לא שהוחלט לא לשקם אבל הוחלט לדחות את זה לשלב מאוחר יותר של תוכניות מפורטות.

שרה אלחנני: אנחנו חוזרים שוב ומדגישים שזה דבר שהוא לא ניתן, אי אפשר יהיה להתמודד עם השיקום אחרי שהשטח הזה יפוצל לחלקים, יופרד לחלקים כי הטיפול והשיקום שם צריך להסתכל עליו כמכלול אחד.

שרה אלחנני: אי אפשר לעשות אותו בנקודות פזורות.

שרה אלחנני: זה צריך להיות הפוך, תוכניות הבינוי צריכות להיקבע לאחר שנקבעו יעדי השיקום כי השיקום שם יכלול מתקנים לטיפול במים, הוצאת מים, טיפול במקום של פירוק של חלק מהדברים.

שרה אלחנני: אם אנחנו לא נעשה את זה במוקדים עצמם זו תהיה בכיה לדורות.

שרה אלחנני: זאת למעשה הייתה מטרת הסקר, אנחנו פשוט זרקנו כסף.

שרה אלחנני: מטרת הסקר הייתה לאתר מוקדים מרוכזים לפני שזה מתפשט בנפחים גדולים של מים כדי לטפל בהם טיפול ממוקד.

שרה אלחנני: אם זה לא יעשה בראיה מרחבית כוללת למעשה חבל היה להתחיל בכלל בסקר הזה.

שרה אלחנני: הבעיה שם תישאר לדורי דורות והיא הולכת ומתקדמת לעבר בארות מי השתייה של הרצליה.

שרה אלחנני: לתל אביב כבר נסגרו כמה קידוחי מי שתייה והדבר הזה לא נעצר ולא ייעצר מאליו.

מיכאל מלכיאור: גם הסקר הזה לפי המ.מ.מ משרד הגנת הסביבה אומר שהסקר הזה הוא לא מספק בשום אופן.

מיכאל מלכיאור: חשוב רק להדגיש את זה.

גאלב מג'אדלה: דיברתם כאן על תמ"ם 5.

גאלב מג'אדלה: המשרד להגנת הסביבה אתם ביקשתם תזכיר השפעה על הסביבה?

ברוך ובר: מאחר ואני לא איש תכנון ואני חדש בתפקיד אני לא יכול לומר לך בדיוק מה התבקש.

ברוך ובר: למיטב ידיעתי לא התבקש בשלב הזה תזכיר השפעה על הסביבה.

גאלב מג'אדלה: לא התבקש מכם לפני ההפקדה תזכיר השפעה על הסביבה?

ברוך ובר: למיטב ידיעתי לא ביקשנו.

גאלב מג'אדלה: זה אחד הדברים החיוניים ביותר שאתם צריכים לבוא לתבוע אותם.

ברוך ובר: בשלב הזה אני אינני יודע יותר ממה שאני יכול לומר כעת.

גאלב מג'אדלה: סליחה, אנחנו פה לא בדיון של לצאת ידי חובה, אלא אנחנו פה בדיון שאנחנו רוצים לדעת הכל.

גאלב מג'אדלה: כבודו השתתף בדיון אצלי שהזכרתי, אני יכול אפילו לקרוא לך איזה דברי טעם אמרת בזמנו.

גאלב מג'אדלה: בדיון שהתקיים אצלנו כאן ב- 13 ביולי 2005 אני ברוך ובר ראש האגף שפכים תעשייתיים, כמעט היית הראשון בדיון וכבודו אומר, מאחר והכנסו את המכרז ואין תשובה לגבי הליכי המכרז, אני לא יכול לומר לך מה הסכום הסופי אבל הסקר יכול להסתכם במספר מיליונים של שקלים ורק לאחר שהסקר יתבצע ויסתיים נוכל לדעת מה ההיקף הכספי הנדרש לשיקום, אנחנו עדיין לא יודעים מהם הצעדים והאמצעים שצריך לנקוט בהם כדי לאפשר פיתוח קרקע של שטח.

גאלב מג'אדלה: אני חי את הנושא עוד לפחות, אני נותן לך קרדיט של ותק עוד יותר מ- 13 ליולי 2005.

גאלב מג'אדלה: סקר השפעה על הסביבה זה הצעד הראשון.

גאלב מג'אדלה: תראה, אנחנו רוצים להיות מדינה עשירה אבל אנחנו רוצים להיות גם אוכלוסייה בריאה.

גאלב מג'אדלה: מה יעשה לי כל העושר שהמדינה תהייה עשירה ואנחנו נהיה אוכלוסייה חולה.

גאלב מג'אדלה: מה זה יעשה, מה זה יועיל לנו.

גאלב מג'אדלה: אין ביני ובין האוצר הרבה אהבות, לכן עם כל הכבוד לתוכניות של האוצר, אנחנו רוצים גם להיות אוכלוסייה בריאה.

גאלב מג'אדלה: אז אני מהמשרד להגנת הסביבה שהיה לנו שם המשרד לאיכות הסביבה ונהנינו לבקשתכם עשינו את זה להגנת הסביבה כדי שאנחנו נגן על הסביבה.

גאלב מג'אדלה: הסביבה זה גם האנשים.

גאלב מג'אדלה: לכן אני לא, אני חושב שהמשרד להגנת הסביבה יעשה טוב, ויעשה את תפקידו נכון, אני מאוד מבקש ממך, יש בליבי פינה חמה למשרד לאיכות הסביבה, הגנת הסביבה אתה בטח שומע את זה מהמנכ"ל והסמנכ"לים למיניהם שלכם אז בוא נשמור על זה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים שתוציאו מסמך דחוף לתבוע את הדבר הזה מפני שאנחנו לא מתכוונים, אני מקווה שגם בהמשך, אנחנו לא מתכוונים להתעשר ולהיות חולים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לחיות בכבוד בריאים.

גאלב מג'אדלה: זה עדיף מאוד.

גאלב מג'אדלה: רק ברשותכם, משרד הפנים מואשם כאן כמוביל תוכניות פיתוח ותכנון בניגוד לדעת חלק ממשרדי הממשלה וגם בגין שימוש בכספי ציבור בצורה מתקבלת על הדעת, משרד הפנים בבקשה.

עמית שפירא: מבחינת הוועדה המחוזית, מה שהנחה את הוועדה זה קודם כל שהמטרה הראשית היא לטהר מי מטפל במים ובקרקע.

עמית שפירא: משרד הפנים פועל מקבל החלטות ממשלה במסגרת החלטות שהתקבלו, אחת מתוקף ההחלטה לפינוי האתר ולבינוי באזור הזה וגם מההחלטה של האוצר שהוא לא מתקצב סקר קרקע.

עמית שפירא: התוכנית הזו מתגלגלת בוועדה המחוזית מתחילת שנות התשעים כבר סדר גודל של 15 שנה.

עמית שפירא: לא נעשה כלום.

עמית שפירא: אנחנו חשבנו שהדרך היחידה להוציא את התוכנית הזו אל הפועל וזאת, כפי שאני אומר, במטרה לטפל בקרקע ובמים היא לקדם את התוכנית הזו וליצור את המנוף שיביא את המשאבים ואת המנגנונים לטיפול בקרקע ובמים.

עמית שפירא: כאשר הנחת היסוד שלנו הייתה שהשטח הזה מיועד לבינוי, הוא מיועד לבינוי בעבודות שנעשו בתוכנית מטרופולין תל אביב, בתמ"ם 5, שזו תוכנית מתאר מחוזית למחוז תל אביב.

עמית שפירא: השטח הזה מופיע כשטח לבינוי עירוני ובתמ"א 35 בו הוא מסומן ..

עמית שפירא: עירוני לבינוי עירוני ולכן מתוקף העניין הזה של התכנון הארצי והלאומי.

עמית שפירא: .

עמית שפירא: הולכת לבנייה, חשבנו שהדרך הנכונה היא,שוב, אנחנו היינו שמחים גם כן שיעשה סקר קרקע מקיף וסקר מים מקיף

מיכאל מלכיאור: למה לא?

מיכאל מלכיאור: אם זו המטרה למה לא לעשות את זה?

עמית שפירא: מכיוון שהייתה התנגדות של האוצר.

עמית שפירא: ובמשך שנים לא היה ניתן לקדם שם כתוצאה מכך שהנושא לא קודם, וזה גם אמרו אנשי נציבות המים, הזיהום רק החמיר והחריף ואנחנו מרגישים שכיום אנחנו יושבים על קרקע הרבה יותר מוצקה בהיבט הזה שנערך סקר היסטורי מאוד מפורט, שנערך בשיתוף של נציבות המים ותע"ש הוא נותן לנו מידע מאוד מדויק על מוקדי הזיהום וגם הסקר שעשתה נציבות המים, עבודה שעוד לא הסתיימה אבל כבר יש להם מסקנות ביניים, נותנת לנו היום להתייחס יותר טוב ממה שיכולנו קודם לכן, והאפשרויות של הטיפול במים.

עמית שפירא: ניסינו באמצעות התוכנית הזו, וזה מופיע בהחלטת הוועדה המחוזית ובתקנון התוכנית, לקבוע אמצעים שיאפשרו את התיקון הזה.

עמית שפירא: דבר ראשון הובטח שלא יעלה שום טרקטור והקרקע לא תשווק עד שלא יהיה טיפול בקרקע.

עמית שפירא: כאשר ההחלטה של הוועדה המחוזית קבעה שהתוכנית הזו תאושר, תוכנית מ"ש 1 שאושרה להפקדה רק בסיום התנאים האלו והיא קבעה תנאים לכל מתחם מפורט.

עמית שפירא: שבכל מתחם מפורט לא תאושר תוכנית עד שלא יבוצע סקר קרקע מפורט.

עמית שפירא: רק כדי להבין, סקר קרקע זה ברוך ובר יכול להסביר את זה הרבה יותר טוב ממני אבל מדובר על עריכה של ..

עמית שפירא: של חלוקת הקרקע וקידוחים ומציאת המזהמים בקרקע והחלטה איך לטפל בקרקע ולטהר אותה.

עמית שפירא: עם מכונות או אם לטפל באמצעים אחרים ולקבוע הנחיות להיתרי בנייה כמו מה שאמר ברוך לגבי איטום של בנייה תת קרקעית וכולי.

עמית שפירא: כל היסודות האלה מונחים בתוכנית.

עמית שפירא: עכשיו, השאלה לדעתי שצריך לשאול: אם כרגע נעצור את התוכנית לכמה שנים ונלך לבצע סקר מקיף של קרקע, אם זה יועיל אל העניין או לא.

עמית שפירא: אנחנו חושבים שנכון להתקדם עם התוכנית כרגע, אפשר במקביל ואם אפשר האוצר למממן את סקרי הקרקע ולהתחיל אותם קודם ולטפל במוקדי הזיהום.

עמית שפירא: תביא נציבות המים תוכנית אפשר להתחיל לטפל מחר במוקדי הזיהום שקיימים בתע"ש.

עמית שפירא: לעשות שם מתקנים לטיפול במים, לקדוח את המים, לטפל בהם.

עמית שפירא: העניין הזה איננו קשור לתוכנית אפשר לעשות אותו מחר בבוקר.

עמית שפירא: ולכן אנחנו חושבים

קריאה: זה גם לא בתחום אחריות וועדה המחוזית.

עמית שפירא: אבל אנחנו יכולים לסייע, מכיוון שהוועדה המשותפת היא גם הוועדה המקומית ואפשר לסייע בקידום ההיבטים הסטטוטוריים של המתקנים האלה באותם שטחים.

עמית שפירא: לסיכום, אנחנו חושבים שהתוכנית מניחה את היסודות לטיפול בקרקע ובמים, יהיה לא נכון לעצור אותה בשלב זה, אנחנו בהחלט נברך על כל התקדמות בנושא של הקדמת הטיפול, הסקרים בנושא של המים והקרקע.

גאלב מג'אדלה: מר שפירא תן לי להבין.

גאלב מג'אדלה: אני אשתדל להבין כמה שאפשר.

גאלב מג'אדלה: מר ובר אמר, הוא לא נתן תשובה על השאלה שלי לגבי תזכיר השפעה על הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אתה יכול לתת תשובה על זה.

עמית שפירא: כן.

עמית שפירא: המשרד לאיכות הסביבה לא דרש תזכיר על השפעה על הסביבה בשום שלב משלבי התוכנית.

עמית שפירא: הוא לא דרש תזכיר מכיוון שהנושא הסביבתי הוא מאוד ממוקד.

עמית שפירא: הוא ממוקד בנושא של הזיהום של הקרקע והמים וצריך לטפל בו ויש מתודולוגיה של המשרד.

מיכאל מלכיאור: סליחה, יש המון השפעות סביבתיות שלא קשורות לזה ואם פה לא דורשים תזכיר אז איפה כן?

גאלב מג'אדלה: מר שפירא אומר את מה שידוע לו.

גאלב מג'אדלה: הנושא הוא מורכב, הוא לא פשוט, קצת סבלנות.

גאלב מג'אדלה: אז מה שאני הבנתי ממך שאתה אומר, בואו נקדם את התוכניות, נשביח את הקרקע, יבואו זכיינים, מהכסף שלהם נממן סקר שעולה, לפי מה שאני כאן אצלי מאז אותה ישיבה ביולי, זה בערך 150 מיליון שקל.

גאלב מג'אדלה: ואם יתברר תוצאות הסקר שליליות מאוד יש זיהום מים וזיהום קרקע ויש שם סכנות מתחת לקרקע, מה נגיד לזכיינים?

עמית שפירא: הוועדה המחוזית קיבלה החלטה מאוד ברורה, זה בא לידי ביטוי וגם גילי טסלר ממנהל מקרקעי ישראל אולי יכולה לפרט לגבי הסכם שמתגבש עם האוצר, אבל עמדת הוועדה המחוזית הייתה שלא תשווק קרקע ליזמים עד שהקרקע לא תטופל, וזו אחריות המדינה.

גאלב מג'אדלה: מאיפה יבוא הכסף?

עמית שפירא: האוצר אומר שהוא מוכן למהלך הזה, שהוא ידע שהקרקע הולכת להיות משווקת והוא יממן את סקרי הקרקע ואת הטיפול בהם כמימון ביניים.

גאלב מג'אדלה: אז למה שלא ייתן את הכסף ונתחיל את הסקר בצורה נכונה?

גאלב מג'אדלה: לא מהאמצע, אלא מלמטה למעלה.

גאלב מג'אדלה: שייתן 300, 150, 200 מיליון שקל לעשות את הסקר.

גאלב מג'אדלה: היה והוכח מעל לכל ספק אין זיהום קרקע, אין זיהום מים, הכל כשר למהדרין תתכבד מדינת ישראל באמצעות משרד האוצר ותפרסם את המכרז ויזכו הזכיינים ויעשו לתפארת האזור הזה כמה שאפשר יותר טוב.

גאלב מג'אדלה: אני לא מבין למה אנחנו צריכים להסתבך בחינם?

גאלב מג'אדלה: מדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה לממן סקר קרקע ומים?

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא עוסקים בערבוב מושגים.

גאלב מג'אדלה: בשביל זה יש פה פרופסורים ויש פה אנשי מקצוע.

גאלב מג'אדלה: אנחנו עוסקים בדבר פשוט, בריאות האנשים האוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: תגידי לנו, תסבירי לנו בבקשה מה שרצית להסביר.

גאלב מג'אדלה: אולי תניחי את דעתנו ואנחנו נהיה יותר שקטים כי אני מתחיל להיות נסער כמעט.

גילי טסלר אשכנזי: אני אשמח להניח את דעתכם.

גילי טסלר אשכנזי: אני לא משרד הבריאות ולכן אני לא אמונה על בריאותם של תושבי מדינת ישראל אבל המנגנון היחיד שעומד לפחות בפנינו, אני מתכנתת מחוז תל אביב במינהל מקרקעי ישראל.

גילי טסלר אשכנזי: המנגנון היחיד שלשמו אנחנו פועלים מתוקף החלטת ממשלה הוא להביא את המטרה שהיא הוצאת התע"ש מהמקום.

גילי טסלר אשכנזי: כל עוד אין תוכנית, אני בכל אופן ברמה האישית, לא רואה כיצד התע"ש יוצאים מהמקום וכיצד מופסק זיהום הקרקע ולפיכך כיוון שהמנגנון היחיד הוא לקדם תוכניות שמשנות את הייעוד בקרקע, לשם המטרה הזאת אנחנו פעלנו והבאנו להחלטת הוועדה המחוזית להפקדת התוכנית.

גילי טסלר אשכנזי: עכשיו, על מה אנחנו מדברים?

גאלב מג'אדלה: זאת אומרת אתם סברתם שאם לא תהיה תוכנית, תע"ש לא תצא.

גילי טסלר אשכנזי: נכון.

גאלב מג'אדלה: אז אנחנו עוקפים את תע"ש בתוכנית.

גילי טסלר אשכנזי: לא עוקפים ולא עוטפים, אלא מאפשרים מנגנון.

גאלב מג'אדלה: סליחה, תע"ש זה מדינה בפני עצמה?

גאלב מג'אדלה: מדינת ישראל לא יכולה לקבל החלטה כמו כשהעבירה את החיריה למשל, היא לא יכולה לקבל החלטה שמעבירים מתע"ש מבלי לעשות איזה טריק?

גאלב מג'אדלה: מה שאת אומרת זה כמעט טריק.

גילי טסלר אשכנזי: זה לא טריק.

גילי טסלר אשכנזי: זה מנגנון שמאפשר להביא קרקע בייעוד שונה שיכול בעתיד לבוא, תוך קצובת זמן מסוימת, להכניס כספים למדינה.

גילי טסלר אשכנזי: כל עוד אין את התוכנית הזאת, אין גם כסף.

גאלב מג'אדלה: מאה אחוז.

גילי טסלר אשכנזי: תמ"ם 5 זו תוכנית מתאר מחוזית שמתוקף התוכנית הזאת אתה לא יכול להוציא יותר בנייה, אתה גם לא יכול לשווק את הקרקע.

גילי טסלר אשכנזי: תמ"ם 5 לא רק שלא אושרה היא מאמצת את תוכנית תע"ש השרון.

גילי טסלר אשכנזי: עכשיו האמירה כאן כאילו מחר בבוקר נכנסים היזמים לקרקע, גם היא רחוקה.

מיכאל מלכיאור: אז למה עשיתם הפקדה?

גילי טסלר אשכנזי: כי אנחנו מדברים כרגע על תוכנית מתאר, אנחנו לא מדברים על תוכנית מפורטת שמכוחה אפשר להוציא היתרי בנייה.

גילי טסלר אשכנזי: כי במדינת ישראל אתה לא יכול להגיע לשיווק קרקע, שהוא עוד רחוק, מבלי שתעבור קודם תמ"ם 5, תוכנית מתאר שהיא תוכנית המתאר שעליה הוחלט להפקיד ועל דעת כל משרדי הממשלה.

גילי טסלר אשכנזי: אם נאמר פה שזה בניגוד לדעתם של משרדי הממשלה זה לא נכון.

גילי טסלר אשכנזי: על דעת כל משרדי הממשלה, כולם יושבים וחברים בוועדה המשותפת, ורק מכוח תוכנית המתאר הזו ובמקביל ניתן לקדם תוכניות מפורטות.

גילי טסלר אשכנזי: המנגנונים המאוד מאוד ברורים של כיצד לטפל בקרקע, למנות צוות שהוא מלווה ובתוך הצוות נמצאים גם אותם נציגי ממשלה המנגנון הזה מוכתב גם בהחלטת הוועדה המחוזית המשותפת על דעת כל המשרדים האמונים ושיושבים בו נציגיהם.

גאלב מג'אדלה: זה לא מנחם אותנו, וזה עדיין לא אומר שגם אם משרדי הממשלה כולם מסכימים שהדבר הוא נכון.

גאלב מג'אדלה: ראינו את זה בכמה מקרים שהסכמתם ביניכם על הרבה דברים שהיו בהם טעויות רבות וגם אולי עוול גדול.

גאלב מג'אדלה: זה לא משנה את העובדה.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, אנחנו לא יכולים בחברה מתוקנת, בחברה ראויה להגיד אנחנו מתכננים תוכניות כדי שתע"ש תצא.

גאלב מג'אדלה: על כל הכבוד, תע"ש לא פלשו לשם מכוחה של איוזשהי סמכות פרטית.

גאלב מג'אדלה: המדינה הקימה את תע"ש, המדינה יכולה להעביר את תע"ש ולא קרה שום דבר.

גאלב מג'אדלה: המדינה החליטה מעבירה את המטמנות ואל כל מה שקשור והאשפה לדרום, היא קיבלה החלטה וביצעה.

גאלב מג'אדלה: המדינה רוצה לפתח את הצפון ואת הדרום, את הנגב ואת הגליל, היא מחליטה והיא מפתחת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צריכים ללכת לדבר כזה?

גאלב מג'אדלה: למהלכים כאלה לפני שבודקים?

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד.

מיכאל מלכיאור: תראי, כשאת אומרת כל המשרדים מסכימים זה דבר מאוד בעייתי.

מיכאל מלכיאור: אני הייתי אומר זה במקרה הטוב סילוף של האמת.

מיכאל מלכיאור: הרי את שומעת בדיוק איך מסכימים פה.

מיכאל מלכיאור: מסכימים אחרי שאומרים להם כי אחרת לא יהיה כלום כי משרד האוצר סגר את הברז.

מיכאל מלכיאור: הרי יושב פה נציבות המים אומרים אנחנו לא הסכמנו, אנחנו כתבנו מכתב, ראינו כבר את המכתב אנחנו לא הסכמנו.

מיכאל מלכיאור: יושב פה משרד הגנת הסביבה שאומר, לא ביקשנו בכלל תזכיר סביבתי.

מיכאל מלכיאור: יושב פה אותו משרד ואומר ודאי שהיינו רוצים שזה יעשה אחרת רק משרד האוצר אמר לנו כך.

מיכאל מלכיאור: אפילו משרד הפנים גם כן העיד אותו דבר שהם היו רוצים שיושקע הכסף ויעשו דברים בצורה נכונה ככה שאפשר לעשות הפקדה בצורה נכונה ותושבים.

מיכאל מלכיאור: על בסיס מה תושבים עכשיו ילכו לעשות התנגדויות?

מיכאל מלכיאור: הרי הם לא יודעים מה יש פה.

מיכאל מלכיאור: אז את באה ומספרת כולם מסכימים.

גאלב מג'אדלה: אני אם אני אקרא לכם מאותו פרוטוקול של 13 ביולי מה אומר שמעון טל, בזמנו נציב המים, אנחנו לא קונים את זה.

נדב אהרונסון: אני נציג עמותת אחלה וגם תושבים מתנדבים של רמת השרון, פעיל בנושא הזה כחמש שנים בהתנדבות.

נדב אהרונסון: שראיתי שאם התושבים לא מתגייסים ופועלים שום מנגנון לא פועל לטובת התושבים ואני אפרט.

נדב אהרונסון: כשהתברר לנו שאנחנו כנראה שותים מים רעים ברמת השרון לא היה עם מי לדבר ואז תושבים ביוזמה שלהם הגישו תביעה משפטית נגד תע"ש וכתוצאה מהתביעה המשפטית נגד תע"ש, בסופו של דבר, בית המשפט קבע שינתנו 17 מיליון שקל לסקר.

נדב אהרונסון: הסקר הזה לא היה קם אם לא הייתה תביעה משפטית של תושבים.

נדב אהרונסון: אף אחד לא חשב צריך לעשות את זה או לתת את הכסף.

נדב אהרונסון: חשבו כן אבל לא לתת את הכסף.

נדב אהרונסון: כאשר ניתן הכסף, אנחנו תבענו בצורה מאוד מפורשת יחד עם המשרד לאיכות הסביבה שיחלקו את הסקר חצי מים חצי קרקע.

נדב אהרונסון: נציבות המים סירבה ולקחה כמעט את כל המשאבים למים ואין סקר קרקע.

נדב אהרונסון: יש בשוליים קצת אינפורמציה, אין סקר קרקע, הפסדנו זמן.

נדב אהרונסון: סקר המים התקדם יש לנו נתונים די מדאיגים.

נדב אהרונסון: כתוצאה מזה רמת השרון הפסיקה לשתות את המים הרעים האלה ששתינו.

נדב אהרונסון: שתינו במשך שנים מים רעים.

נדב אהרונסון: ואנחנו מקבלים מים ממקור אחר.

נדב אהרונסון: לתושבים, לפחות לתקופת ביניים ולא לטווח ארוך, הבעיה של המים נפתרה של השתייה.

נדב אהרונסון: עכשיו אנחנו חוזרים לקרקע.

נדב אהרונסון: אותו סיפור.

נדב אהרונסון: מישהו אומר שהקרקע כן בסדר.

נדב אהרונסון: לעשות סקר קרקע זה פרויקט מאוד רציני, לא צריך להיעשות על ידי נציבות המים, צריך לעשות על ידי נציבות קרקע.

נדב אהרונסון: ואם אין נציבות קרקע אז צריך להביא יש מומחים במשרד לאיכות הסביבה, צריך להיות גורם שהוא מומחה לקרקע.

נדב אהרונסון: ובקרקע הזו יש כימיקלים רעילים מכל הסוגים.

נדב אהרונסון: מתכנות כבדות וחומרים אורגניים שמתמוססים טוב במים וזורמים למי תהום וכאלה שתקועים בקרקע.

נדב אהרונסון: יש לנו "חגיגה" של חומרים רעילים ובכמויות מאוד גדולות.

נדב אהרונסון: עכשיו, נוח לו לעשות סקר ולרוץ קדימה.

נדב אהרונסון: גם לא ברור כל החומרים שישנם.

גאלב מג'אדלה: כמה זמן לדעתך צריך סקר קרקע כזה?

נדב אהרונסון: אני חושב שנים, ואני אסביר למה.

נדב אהרונסון: שאנחנו מדברים על חומר, זו תעשייה כימית מאוד מורכבת.

נדב אהרונסון: רק להגדיר, להסביר קצת.

נדב אהרונסון: כאשר לוקחים, מייצרים חומר נאמר פרכלורט, בתהליך ייצור כמויות עצומות תהליך ...

נדב אהרונסון: כימית ולתוך המשוואה הזו נכנס החומר וכל מיני חומרים נוספים שהיו בחומר הגלם, שאנחנו לא יודעים בדיוק מה מאיפה בא חומר הגלם.

נדב אהרונסון: כשעושים את הסינטזה גם פה יש מוצרי ביניים מוצרי לוואי ואת כל זה צריך לבדוק בגלל שזה כמויות שנכנסו לקרקע.

נדב אהרונסון: צריך לעשות פה עם כימאים אנליזה מאוד ברורה של אפשרויות ולנסות לחפש אם יש עוד דברים מפני שחומר מסרטן הוא לא צריך להיות בכמויות גדולות והוא צריך להיות חלק גדול מהחומרים המסרטנים בעולם הם תוצרי לואי.

גאלב מג'אדלה: אתה אומר מסרטן, אתה מזכיר לי את גברת אלחנני שאמרה, גם כן הזכירה את זה קשה מאוד, זה מתפשט כסרטן למקורות מים של רמת השרון.

נדב אהרונסון: אנחנו מדברים עכשיו על התפרצות לבני אדם ולא למים שהיא מדאיגה לכיוון אחר.

נדב אהרונסון: כאשר אנחנו מדברים על ניקוי אתר כל כך גדול, ואני לא יודע מאיפה יש לנציבות המים את הביטחון להגיד שהאזור הזה נקי.

נדב אהרונסון: אם לא נעשה כאן סקר, וזה על דעת איכות הסביבה, כמו שצריך לעשות.

נדב אהרונסון: בקרקע.

נדב אהרונסון: מים הם מומחים אבל בקרקע לא נעשה הסקר הזה שצריך להיעשות.

נדב אהרונסון: צריך לבדוק.

נדב אהרונסון: עכשיו הסכנות.

נדב אהרונסון: גם ריכוזים מאוד נמוכים של מזהמים, מתכות כבדות, יכולים למצוא על פני השטח.

נדב אהרונסון: ריכוזים לא גבוהים שמתפזרים כאבק ו, בעיקר כשמתחילים לטפל.

נדב אהרונסון: אם יש צמחיה אולי היא מייצבת את הקרקע.

נדב אהרונסון: לא צריכות להיות כמויות גדולות לסנטימטר מרובע כדי שזה יהפך למטרד שהוא מסכן ומזהם את הסביבה.

נדב אהרונסון: גם את הסביבה היותר רחוקה.

נדב אהרונסון: לא נדע, אנחנו לא יודעים מה יש שם.

גאלב מג'אדלה: לאיזה עומק בדרך כלל עושים את זה?

נדב אהרונסון: קודם כל בודקים את המטר שניים הראשונים, בודקים את השכבה את העליונה שהיא יכולה גם עשרה, עשרים סנטימטר לראות מה יש שם.

נדב אהרונסון: נכנסים למטר הראשון.

נדב אהרונסון: גם כאפשרות נוספת, מפני שאם יש לך זיהום גדול בשכבה מאוד גבוהה אתה יכול לפנות אותה, זו דרך לשקם.

נדב אהרונסון: כל מה שחדר לעומק גדול יש כבר, מתחילה הבעיה.

נדב אהרונסון: אם אתה רוצה לטפל בחומרים שנמצאים ברמות יותר גדולות אז יש שיטות של תהליכי חמצון ..

נדב אהרונסון: אפשר לעשות כל מיני דברים תלוי לאיזה חומר.

נדב אהרונסון: היות ויש לנו כאן שורה ארוכה של חומרים ממתכות כבדים, המון תהליכים, תהליכים שונים שיכולים לדרוש שטחים גדולים לטיפול.

נדב אהרונסון: אני הייתי בארצות הברית עושים דברים שפותחים תעלות לאורך ודורש הרבה מאוד מהשטח כדי לפעול בכלל.

גאלב מג'אדלה: אדוני מומחה לנושא?

נדב אהרונסון: המומחיות שלי היא בכימיה סביבתית ועבדתי בנושא.

גאלב מג'אדלה: ונותן את שירותך לטובת המשרד להגנת הסביבה בכל הדיאלוג הזה ביניכם וכל ההתכתבויות ובכל.

נדב אהרונסון: אנחנו מדברים על זה הרבה מאוד זמן.

נדב אהרונסון: אני הייתי האדם הראשון במדינת ישראל שיזם לבדוק את מי התהום.

נדב אהרונסון: זו הייתה יוזמה שלי לפני 15, 20 שנה כשלא דיברו על זה בכלל.

נדב אהרונסון: הייתי חבר בוועדה בינלאומית לכימיה, שבדקה את הנושא.

נדב אהרונסון: אני מבין במה מדובר.

נדב אהרונסון: התהליכים האלה הם מאוד מורכבים והם יכולים להיות מבוצעים אך ורק על בסיס סקר.

נדב אהרונסון: מה יש שם, מה ההיקף, עומק.

נדב אהרונסון: אנחנו לא יודעים שום דבר.

נדב אהרונסון: עכשיו, כמו שאז התארגנה קבוצה של תושבים מרצון טוב להילחם ולהיאבק על זכותנו לשתות מים טובים עוד פעם כל העסק מתחיל לרוץ מחדש.

נדב אהרונסון: קבוצה של תושבים עם רצון טוב ועם לא שום ממסד ובאים ואומרים רגע, רגע, רגע, תעצרו בואו נראה קודם כל מה שיש ואחר כך תבנו.

נדב אהרונסון: מה זה הדבר ההפוך הזה?

נדב אהרונסון: ואין לזה תשובה חוץ מאינטרסים זרים.

גאלב מג'אדלה: לא, זה לא זרים.

גאלב מג'אדלה: זה אינטרסים כלכליים.

נדב אהרונסון: אני קורא לאיכות הסביבה, אינטרסים זרים לבריאות הציבור.

נדב אהרונסון: : תודה רבה אדוני.

נדב אהרונסון: ראשית, ברצוני לברך אותך על קיום הדיון הזה וכמובן את חברי חבר הכנסת מלכיאור שמאוד מסור לנושא הזה ובאמת מוביל את המערכה בתחום הזה וכמובן להתארגנות התושבים ברמת השרון.

נדב אהרונסון: אבל אחרי דברי הברכה האלה בזה נגמר הצד הנעים של הדברים שלי כי אני חייב לומר לכם שאני יושב פה בדיון הזה בהרגשה מאוד קשה.

נדב אהרונסון: אני יושב בהרגשה קשה כיוון שהדיון הזה מראה שדברים מסוימים שאנחנו חשבנו שכבר הצלחנו להפנים לתוך המערכת, כנראה שלא הצלחנו.

נדב אהרונסון: אולי הייתה לנו אשליה שהצלחנו.

נדב אהרונסון: אנחנו מדברים על תוכנית בנייה מאוד מסיבית, מדברים על 100,000 בני אדם אבל אין בה תזכיר סביבתי.

נדב אהרונסון: עכשיו, תזכיר סביבתי זה אגב לא רק השאלה הזאת שאנחנו עוסקים בה היום שהיא שאלה מאוד מאוד חשובה.

נדב אהרונסון: תוכנית כזו משנה לגמרי את כל צורת החיים בכל האזור הזה, יש לה השפעה מאוד משמעותית על איך הישובים הסמוכים יחיו ואיך אנשים יחיו שם.

נדב אהרונסון: וזו בודאי שאלה שצריך לבחון אותה.

נדב אהרונסון: וגם בנושא הספציפי, שאנחנו מדברים בו היום.

נדב אהרונסון: כמה עקרונות יסוד של החשיבה הסביבתית המודרנית מסתבר שעדיין לא חלחלו באמת.

נדב אהרונסון: אנחנו מדברים על עקרון של המזהם משלם, אבל בכל הפרשה הזו מסתבר שהמזהם לא מתכוון לשלם.

נדב אהרונסון: כנראה שזה העיקרון שפועל אצלנו, במקום העיקרון המזהם משלם.

נדב אהרונסון: עיקרון שני שכנראה לא עובד בפועל זה עיקרון של תפיסה מערכתית בהתמודדות עם שאלות סביבתיות.

נדב אהרונסון: בשורה התחתונה יש כאן גישה שהיא לא נכונה ברמה הסביבתית אבל היא לא נכונה גם ברמה הכלכלית.

נדב אהרונסון: ואני אומר את זה, אני לא יודע אם יש איתנו פה נציג של משרד האוצר, אני חושב שגם ברמה הכלכלית יש פה פספוס מאוד מאוד גדול של כל העניין כאשר ניגשים אליו בצורה כזו.

נדב אהרונסון: למעשה מה שיש לנו פה זה איזה שהוא מהלך של גלגול של הטיפול בבעיה מהשלבים שבהם אפשר לטפל בה באופן מערכתי לשלבים שבהם אי אפשר יהיה לטפל בה באופן מערכתי.

נדב אהרונסון: הרי ברור לכולם שיש בעיה, מה היקפה של הבעיה אולי צריך לבדוק אבל זה שקיימת פה בעיה והבעיה הזו אנחנו נצטרך להיפגש בה כך או אחרת, בהמשך הטיפול באזור הזה זה ברור לכולם.

נדב אהרונסון: אבל מה עושים?

נדב אהרונסון: מגלגלים את הבעיה הזו מהשלב של התוכנית המתארית לשלב של התוכניות המפורטות, שיהיה הרבה יותר קשה לטפל בשלב של התוכניות המפורטות מאשר בשלב של התוכנית המתארית.

נדב אהרונסון: מהשלב של התוכניות המפורטות מגלגלים את זה לשלב של שיווק הקרקעות שאז בכלל יהיה מסובך להתמודד עם הבעיה הזו וכל אחד ינסה לגלגל את האחריות הכלכלית על מישהו אחר.

נדב אהרונסון: ואני אמרתי שזה לא נכון סביבתית אבל זה גם לא נכון כלכלית כי הרי בסופו של דבר המטרה של מנהל מקרקעי ישראל היא בסופו של דבר, חלק מהקרקע אני מבין שזו מטרת

נדב אהרונסון: כם לשווק אותה בצורה שתהיה כלכלית מועילה ורווחית ואם אתם רוצים לשווק קרקע בצורה מועילה ורווחית אתם צריכים לשווק קרקע בלי בעיות לא קרקע עם בעיות.

גילי טסלר אשכנזי: זה בדיוק מה שאנחנו עומדים לעשות.

גילי טסלר אשכנזי: : אני אומר לכם שזה לא מה שאתם עושים בפועל, כי אם אתם מגלגלים את כל הבעיה הזו שלב אחרי שלב, היא תתגלגל.

גאלב מג'אדלה: סליחה, אני מצטער מאוד.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לקנות קרקע באזור, שאני יודע שהקרקע הזו מזוהמת אני אתקרב לשם?

גילי טסלר אשכנזי: אתה רוצה לקנות שם קרקע שהיא לא מזוהמת.

גאלב מג'אדלה: איך?

גילי טסלר אשכנזי: אנחנו מקדמים מסמך שהוא מסמך בין משרדי שבו אנחנו לוקחים על עצמנו, מנהל מקרקעי ישראל, לשווק קרקע כקרקע נקייה.

גאלב מג'אדלה: סליחה, את מבינה בתכנון, אני מאוד מעריך את זה ומאחל לך תמיד שתצליחי.

גאלב מג'אדלה: אומר לך כאן פרופסור, איש מומחה, אומר לך איש הגנת הסביבה שהוא גם איש מקצוע, עם כל הכבוד קודם כל צריך לעשות את מה שצריך לעשות בקרקע הזאת כדי שנוכל לשווק אותה.

גאלב מג'אדלה: יבוא אליך מחר התושבים ויגידו אתם רימיתם אותנו שהעברתם לנו קרקע מזוהמת.

גילי טסלר אשכנזי: מי אמר שלא ינקו את הקרקע.

גילי טסלר אשכנזי: אתם מקדימים את המאוחר.

גילי טסלר אשכנזי: אתם מדברים על סקרים.

גילי טסלר אשכנזי: סקרים יעשו כתנאי להפקדה של תוכניות מפורטות.

גילי טסלר אשכנזי: הם לא יעשו בשלב אחרי שתתקיימנה התוכניות ולפיכך אתה תדע איפה יש מקום.

גילי טסלר אשכנזי: .

גאלב מג'אדלה: סליחה.

גאלב מג'אדלה: למה לא עושים, למה צריך להעסיק מערכות שלמות, עם כל הכבוד, בתכנון.

גאלב מג'אדלה: זה לא עסק פרטי שלכם, זה לא מכולת פרטית שלכם.

גאלב מג'אדלה: למה צריך להעסיק מערכות, מנגנונים מאות עובדי מדינה בתכנון מסוים על דבר שאנחנו לא יודעים אם אפשר לתכנן לא לתכנן.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, אתם מבזבזים משאבים, אנרגיות, כספים.

גאלב מג'אדלה: סליחה, סליחה, אתם מבזבזים כספים, משאבים, יכולות מקצועיות של אנשים, של מאות אנשים שאנחנו עוד לא יודעים אם הדבר הזה אנחנו יכולים לעשות או לא יכולים לעשות.

גאלב מג'אדלה: למה לא להתחיל נכון.

גאלב מג'אדלה: למה לא לבוא להשקיע השקעה אמיתית, רצינית, ראויה בבדיקת קרקע ומים ולבוא אחר כך לציבור בשקיפות מלאה ולומר הקרקע הזו ראויה לבנייה ולחיים תקינים ובריאים?

גאלב מג'אדלה: למה לעשות את כל הסיבוב הזה עם כל הכבוד?

גאלב מג'אדלה: אני כבר לא מדבר על מה שאומר כבוד הפרופסור אהרונסון.

גאלב מג'אדלה: גם כדי לבוא לתושבים שחיים שם ביושר, בשקיפות וגם לבוא לאנשים שרוצים לגור שם.

גילי טסלר אשכנזי: אגב, גם הסקרים שלפחות הסקר ההיסטורי שאמור להסתיים הוא אחד מהמסמכים שיופקדו ביחד עם תוכנית המתאר.

גילי טסלר אשכנזי: זאת אומרת אם מדובר על שקיפות.

גאלב מג'אדלה: אבל הסקר ההיסטורי שאת מדברת עליו הוא מדבר רק על המים.

גאלב מג'אדלה: והוא גם לא שלם, הוא גם לא לכל השטח, עם כל הכבוד.

גילי טסלר אשכנזי: סליחה, היסטורי הוא לכל השטח.

גילי טסלר אשכנזי: : אני רוצה לומר ממה אני חושש.

גילי טסלר אשכנזי: אני חושש, הרי באים ואומרים לנו שמתי שהוא יעשו את הבדיקות וכנראה שלא רק אני, כנראה שיש פה באולם הזה עוד כמה אנשים שרואים את אותו תסריט כלכלי שהולך להתבצע בסופו של דבר.

גילי טסלר אשכנזי: המדינה לא תטפל בקרקעות האלה.

גילי טסלר אשכנזי: יש לנו פה קרקעות בעייתיות, בסופו של דבר הקרקעות האלה יוצאו לאיזה שהם משקיעים.

גילי טסלר אשכנזי: המשקיעים האלה יבואו ויגידו למדינה אנחנו מקבלים מכם קרקע בעייתית, אז אנחנו רוצים לקבל את זה במחיר נמוך יותר והמדינה גם תיתן לו במחיר נמוך יותר ולכן יהיו פה גורמים בעלי הון שיצליחו לקבל את הקרקע הזו באמת כקרקע בעייתית במחיר נמוך יותר, יעשו פה קופה גדולה על חשבון הציבור בסופו של דבר מכיוון שהמדינה בשלב הראשון מתנערת מחובתה וזה מה שמצער.

יצחק רוכברגר: אני לכאורה כראש עירייה, אני צריך להיות מעוניין בתוכנית כזאת שמפתחת את הבנייה בתע"ש ומפנה את המתקן של תע"ש למקום אחר.

יצחק רוכברגר: אבל יחד עם זאת אני חייב לבוא ולומר דבר אחד, ושיהיה ברור ואני אומר לאורך כל הדרך.

יצחק רוכברגר: משהו במדינה קורה כאן הפוך.

יצחק רוכברגר: קורה כאן הפוך.

יצחק רוכברגר: חד משמעית אני חושב, ואני אומר כרגע את עמדתי כראש הרשות ואת עמדת הוועדה לתכנון ובנייה שלנו ברמת השרון, משבוע שעבר שאנחנו אמרנו לא להפקיד את התוכנית ובמקביל לערוך את סקר השפעות על הסביבה והזיהומים שקיימים שמה.

יצחק רוכברגר: ואני חושב שאתה כיושב ראש הוועדה יכול להורות על כך ואני אומר דבר נוסף אפילו.

יצחק רוכברגר: אמר פרופסור אהרונסון זה יכול לקחת גם שנים הסקר הזה.

יצחק רוכברגר: אז יקח שנים מה לעשות?

יצחק רוכברגר: מה המהירות כל כך?

יצחק רוכברגר: אני לא שש לזה, אני אומר לך את עמדתי האישית גם, אני לא שש לזה שלא תהיה שם בנייה בשנים הקרובות, אין לי שום בעיה, קודם כל צריך ללכת, לבדוק את העניינים בצורה יסודית מוסדרת ומושכלת ורק לאחר מכן להכניס את זה פנימה.

יצחק רוכברגר: כי מה קורה?

יצחק רוכברגר: זה מערער את הביטחון של התושבים, מערער את הביטחון של אלה שיקנו ואני גם לא מאמין שאלה שירצו יקנו.

יצחק רוכברגר: לא מאמין.

יצחק רוכברגר: מדינת ישראל חייבת, מדינת ישראל ויש החלטת ממשלה חייבת לפנות את תע"ש.

יצחק רוכברגר: יש החלטה על כך.

יצחק רוכברגר: הבעיה שזה נתקע בגלל כסף כי האוצר אומר אין לו וההוא אומר יש לו ובגלל זה נתקע.

יצחק רוכברגר: ולכן אני חושב, שלמרות שזה אולי לא מתאים לוועדות שמקדמות את העניין, חד משמעית לעצור, לא להתקדם קדימה ולעשות את הסקר הזה, יקח ככל שייקח.

יצחק רוכברגר: אני אמרתי יותר מזה, אני מבחינתי, אפילו בפעם הקודמת אמרתי, מבחינתי שכל השטח שם יהיה פארק, אין לי שום בעיה.

יצחק רוכברגר: פארק ענק גדול לכל תושבי הסביבה, אין לי שום בעיה.

יצחק רוכברגר: אדוני היושב ראש, דיברנו על נושא של כסף, שהמדינה צריכה להקצות כסף לצורך הנושא הזה.

יצחק רוכברגר: אני רוצה שתדע, למרות שזה לא קשור לדיון הזה, אבל יש בו גם.

יצחק רוכברגר: שהתגלה זיהום המים ברמת השרון לפני שנה וחצי בערך משהו כזה, שנתיים.

יצחק רוכברגר: אנחנו התחברנו, ניתקנו את כל מערך הבארות המקומיות שלנו והתחברנו למקורות.

יצחק רוכברגר: לא קיבלנו עלות של 26 מיליון שקל.

יצחק רוכברגר: לא אנחנו אשמים במחדל הזה.

יצחק רוכברגר: המחדל הזה נכפה על רמת השרון.

יצחק רוכברגר: 26 מיליון שקל רמת השרון שילמה מתקציבה היא.

יצחק רוכברגר: תאר לעצמך שהייתי קורס.

יצחק רוכברגר: במקרה הרשות שלנו היא רשות חזקה, אבל תאר לך שהייתי קורס מה היה קורה?

יצחק רוכברגר: המדינה לא עזרה בכלום.

יצחק רוכברגר: לכן אני בעניינים האלה, עם כל הצער, האמירה שלי בעניין הזה, ושוב אני אומר, לעצור, לא להפקיד, לבדוק את הנושא אחד לאחד ככל שזה ייקח הזמן ייקח.

גאלב מג'אדלה: תע"ש לא מוכן לעבור אם לא יתנו לו כסף ואין לתת לו כסף אם לא תקום שם בנייה.

גאלב מג'אדלה: נציג תע"ש רוצה אדוני לומר משהו?

יהודה גיא: טוב אז צריכים לשים דברים על דיוקם.

יהודה גיא: אני לא רוצה לחזור על מה שנאמר פה בוועדה הקודמת, היא עלתה פה כמה פעמים.

יהודה גיא: אני חושב שהיא הייתה מאוד עניינית, מאוד מקצועית ואולי הפרוטוקול שלה צריך להיות נספח של הדיון הזה, חבל לחזור מפאת קוצר הזמן.

יהודה גיא: אני רוצה רק להתייחס לכמה דברים שנאמרו פה ולשים דברים על דיוקם.

יהודה גיא: אמר חבר הכנסת, הרב מלכיאור, שהזיהום שנעשה, ואמר בצדק, הזיהום שנעשה היה שלא הייתה תרבות ולא הייתה מודעות ולא הייתה חקיקה של איכות הסביבה והתעשייה הצבאית הייתה חלק ממשרד הביטחון.

יהודה גיא: בשנת 1990 התעשייה הצבאית נעשתה חברה ממשלתית, מאה אחוז בבעלות ממשלתית, ואני חושב שמאז אין חולק מאז סוף שנת 1990 התע"ש איננה מזהמת את הסביבה.

יהודה גיא: ניתן היה להבין פה מבין הדברים שאם התע"ש תישאר במקום הקרקע תמשיך להזדהם.

יהודה גיא: אז יקום פה כל משרד ממשלתי שמבקר אותנו ויאמר שתע"ש מזהם היום אני אשאל אותו איפה.

יהודה גיא: תע"ש השקיעה גם מכספי מדינה, מעל 125 מיליון שקל בנושא בטיחות ואקולוגיה במתחם השרון והתע"ש משתפת פעולה עם כל רשות סטוטורית ועם כל עירייה.

יהודה גיא: החל מעיריית רמת השרון וראש העיר נמצא אצלנו חדשות לבקרים, דרך עיריית הרצליה, דרך המשרד להגנת הסביבה, משרד הפנים, משרד הביטחון, נציבות המים או כשמם החדש היום, משרד הבריאות וכיוצא באלה.

יהודה גיא: כל מידע שיש לנו, מועבר לרשויות האלה, לא מעט מן הזיהומים שנתגלו שם, הם כי אמרנו רבותיי לנו ידוע שכאן זיהמו בעבר.

יהודה גיא: ואכן ניגשו ומצאו, ב- 6,000 דונם חברים לחפש זיהומים זה מחט בערימת שחת ולולא הצבענו על המקורות של הזיהום לא היו מוצאים אותם עד היום.

יהודה גיא: לתע"ש אין אמירה ואין דעה בנושא הפרטה.

יהודה גיא: יש החלטת ועדת שרים להפרטה מאוגוסט 2005 שאנחנו נופרט.

יהודה גיא: אני מבין שיש כרגע מהלך של משרד הביטחון המערער או מהרהר על ההחלטה הזאת.

יהודה גיא: אין לנו סייג בעניין הזה ואין לנו עניין, הכספים לא יגיעו אלינו.

יהודה גיא: נמצאים פה נציגי הבעלות שלנו שזה משרד הביטחון ומשרד האוצר.

יהודה גיא: מה שיורו לנו נעשה.

גאלב מג'אדלה: את חלקכם תרמתם בשני אופנים.

גאלב מג'אדלה: אופן הראשון שמשנת 1990 הפסקתם לזהם ונקטתם בכל הצעדים הדרושים.

גאלב מג'אדלה: הדבר השני, בזה שהצבעתם על המקומות המזוהמים שאתם מכירים אותם בתשתיות וזו תרומה גדולה.

גאלב מג'אדלה: במקום ללכת ולעבוד על 6,000 דונם אז אפשר עכשיו לדעת איפה אנחנו מתמקדים בבדיקות קרקע ומים שאני מקווה שיעשו בדרך הראויה.

ברוך ובר: תהליך התיקונים לקח זמן.

ברוך ובר: זה לא החל משנת 1990 שהפסיקו אלא מסוף שנות התשעים.

גאלב מג'אדלה: ברשותכם, אני אתן רק לנציג התושבים לדבר כי יש לנו דיון בשעה 12:30 משודר ומצולם באולם השני, בנושא האלימות נגד ראשי הערים.

גאלב מג'אדלה: הדיון הבא יהיה בעוד עשרים יום בערך, וגברת יפה שפירא מנהלת הוועדה תתאם את זה שוב עם כל הגורמים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נשלח לכם את הפרוטוקול של הישיבה מה- 13 ביולי 2005 כדי שבאמת נפיק מזה תועלת, כפי שאמר נציג התע"ש.

גאלב מג'אדלה: לא נחזור על הדברים מהם נתקדם כי כמעט כל האנשים שדיברו כאן הם מדברים היום.

רוני רום: אני מעמותת "אחלה".

רוני רום: הציבור הגיע לתוכנית הזו באקראי, לצערינו הרב.

רוני רום: כשגילינו את התוכנית הזאת הבנו שיש פה בעיה קשה מאוד מבחינתנו.

רוני רום: ככל שנכנסנו לתוכנית הזאת והעמקנו בה, והעמקנו בה באופן יסודי באמצעות מומחים ולא באופן לא מקצועי.

רוני רום: אני יכול להגיד לכם שיצאנו יותר ויותר מודאגים מהתוכנית הזאת.

רוני רום: זוהי תוכנית נדל"נית טהורה שרומסת ברגל גסה את התושבים.

רוני רום: כמעט בכל היבט עיקרי שיש בתוכנית הזאת.

רוני רום: אנחנו פה נוגעים בדבר אחד אני לא רוצה לנגוע בשאר הדברים אבל זה בא לידי ביטוי במספר נושאים עיקריים בתוכנית הזאת.

רוני רום: היטיבו לתאר זאת פה חבר הכנסת מלכיאור ו שדיברו על התזכיר, שבכלל לא נמצא שיש השפעות רבות ולדעתי זו חובה שזה יהיה פה.

רוני רום: כתושבים, ציבור רחב של תושבים שנמצאים מסביב לתוכנית הזאת בערים הרצליה, רמת השרון, הוד השרון, רמות השבים שנמצאים מסביב, אתם רואים פה את מעלי ההשפעה, 90,000 בקרבה המיידית חצי מיליון או קרוב לזה בטווח של חמישה קילומטרים ומיליון בטווח של שבעה וחצי קילומטרים.

רוני רום: אנחנו כתושבים שנמצאים ליד התוכנית הזאת סבלנו במשך שנים מהתע"ש, מברכים על העניין של יציאת תע"ש מהמקום.

רוני רום: שלא תבינו לא טוב, אנחנו מברכים אבל אנחנו אומרים לעשות את זה נכון.

רוני רום: חברי פה מר ברוך סבל במשך שנים כולל פיצוץ שלמזלו הרב ילדיו לא היו בבית באותה שעה.

רוני רום: בשעה 11:00 כשהיה הפיצוץ בתע"ש הגג של הבניין התמוטט והילדים לא היו שם, למזלם הרב.

רוני רום: אני רוצה להבהיר, הציבור שנמצא בקרבת התוכנית הזו סבל במשך השנים.

רוני רום: כרגע, כשהולכים לפנות הוא לא צריך לחטוף פטיש נוסף על הראש.

רוני רום: אנחנו מבקשים מהוועדה המכובדת הזאת לעזור לנו מאחר ונתקלנו במרבית משרדי הממשלה, לא אגיד בכולם, בדלת אטומה ולכן אנחנו רואים חשיבות ותודה רבה לדיון שאתם עושים פה.

רוני רום: יש לנו מספר המלצות אם יש לנו דיון המשך אנחנו נמשיך שם.

גאלב מג'אדלה: תעביר את זה בבקשה למנהלת הוועדה ואנחנו נזמין להמשך, נשתדל לעמוד עליהם.

גאלב מג'אדלה: בבקשה נציג האוצר.

אריאל אבלין: הועלו פה מספר טענות כלפי משרד האוצר ומשום מה נוח למשרדים לגלגל את האחריות לפתחנו.

אריאל אבלין: אני אסביר קצת את המסגרת שבה אנחנו פועלים.

אריאל אבלין: הממשלה החליטה על פינוי מחנות תע"ש ופינוי מחנות צה"ל ממרכז הארץ לדרום ולאזורי הפריפריה וזאת במטרה לנצל את הקרקע באופן מיטבי במרכז הארץ וגם לחזק את אזורי הפריפריה.

אריאל אבלין: בסופו של דבר ההחלטה הזאת מדברת על פינויים כלכליים.

אריאל אבלין: המנוע הכלכלי לפינויים הוא שיווק הקרקע לאחר פינוי המחנות ומפעלי תע"ש למגורים או לכל שימוש אחר על ידי מינהל מקרקעי ישראל.

אריאל אבלין: הכספים שמגיעים לשיווקי הקרקע מממנים גם את הוצאות המעבר של המחנות ושל מפעלי תע"ש שהן הוצאות גדולות מאוד וגם כל נושא טיהור הקרקע.

מיכאל מלכיאור: בהחלטת הממשלה כתובה ההתניה הזאת, או שזו התניה שאתה אומר אותה?

אריאל אבלין: אני אומר לך שככה פועלים - - -,

מיכאל מלכיאור: לא, אתה אמרת שבהחלטת הממשלה זה מה שהיה.

מיכאל מלכיאור: אני קראתי את החלטת הממשלה זה לא כתוב.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת מלכיאור שואל שאלה על מהות החלטת הממשלה.

אריאל אבלין: אני אומר במישור הפרקטי, הריאלי, כולם רוצים בסופו של דבר שהקרקעות.

אריאל אבלין: .

אריאל אבלין: השאלה מה השיטה ומה הדרך.

אריאל אבלין: נכון, צודק היושב ראש שהממשלה יכולה להחליט על טיהור הקרקע ממקורותיה ללא שום קשר לשיווק הקרקע.

אריאל אבלין: זו החלטה שצריכה להתקבל בדרג של הממשלה וזה צריך לבוא על חשבון של דברים אחרים וזאת החלטה של סדרי עדיפויות של הממשלה.

אריאל אבלין: השיטה שכרגע אנחנו פועלים בה, היא שיטת מינוף כל נושא טיהור הקרקע משיווק הקרקע, וכדי לקדם את נושא הטיהור ואת סקרי הקרקע אנחנו צריכים לקדם את התוכניות שנמצאות על המתחם הזה ולכן כל ניסיון לעכב את התוכנית ולתקוע מקלות בגלגלים של הקידום שבתכנון הסטטוטורי רק מעכב את השלב של טיהור הקרקע מבחינתנו.

אריאל אבלין: לכן אני שואל, למה לא עשו סקר כזה ולמה דוחים את זה לשלב יותר מאוחר?

אריאל אבלין: אדוני היושב ראש, זה לא עניין של דעה זו או אחרתף בסופו של דבר אנחנו צריכים למצוא מקורות לממן את כל נושא טיהור הקרקע.

אריאל אבלין: צודקים התושבים שרוצים שהקרקע תטוהר, כולם רוצים שהיא תטוהר, צריכים להיות פרקטיים, מאיזה מקורות הקרקע הזו תטוהר.

אריאל אבלין: זאת לא החלטה של משרד זה או אחר זו החלטה שצריכה להתקבל בדרך הממשלתי.

גאלב מג'אדלה: יש לי הצעה בשבילך.

גאלב מג'אדלה: כמעט שיש הסכמה, היה גישור, נחתם הסכם, הבעיה הרבה הרבה פחות חריפה.

גאלב מג'אדלה: יש עוד קושיה אחת שתיים, אני אתמודד איתה.

גאלב מג'אדלה: תעביר את עיר ..

גאלב מג'אדלה: את המחנות והקרקע שם יותר יקרה מפה.

גאלב מג'אדלה: קחו משם כסף תשקיעו פה בטיהור המים והקרקע והסקר והשפעת הסביבה ואחר כך נראה מה התוצאות.

גאלב מג'אדלה: הנה מצאתי לך מקור מימון.

אריאל אבלין: אנחנו פועלים בצורה של פרויקט.

גאלב מג'אדלה: סדר העדיפות הוא צריך להיות מה טוב לחברה הישראלית לא מה טוב לאוצר.

גאלב מג'אדלה: אריאל, במקרה הזה האוצר זה כסף.

גאלב מג'אדלה: סדר העדיפות צריך להיות קודם כל בריאות הציבור אחר כך המקורות הכספיים שזה אוצר שזה כסף.

גאלב מג'אדלה: אני מצאתי לך פתרון.

גאלב מג'אדלה: הקרקע בצריפין הרבה יותר יקרה מכאן, לפי מה שבדקתי כאן וגם תע"ש שמחים לעבור לכל מקום אחר לטובת האוכלוסייה והציבור.

אריאל אבלין: מה זה שמחים?

אריאל אבלין: ברור שהם שמחים כי משלמים להם ובונים להם מפעל חדש, למה שהם לא ישמחו?

גאלב מג'אדלה: מאה אחוז, כי הבריאות שלנו היא מעל לכל.

גאלב מג'אדלה: תאר לעצמך, שיבוא עכשיו מישהו יקרא, מישהו מחוץ לגבולות ויקרא את הפרוטוקולים שלנו, שלמדינה שלנו אין כסף 150 מיליון להשקיע בבריאות הציבור שלה.

גאלב מג'אדלה: מה יגיד עלינו?

גאלב מג'אדלה: סליחה, מה יגיד עלינו?

גאלב מג'אדלה: אין לנו מימון, מקורות כספיים 150 מיליון שקל להשקיע בבדיקה מקצועית יסודית של קרקע ושל מים כדי שנוכל אחר כך להקים פרויקט על קרקע זו לטובת כל החברה?

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, אנחנו לא משועבדים לשקל.

גאלב מג'אדלה: השקל צריך להיות משועבד לבריאות שלנו.

גאלב מג'אדלה: אדם לא בריא אי אפשר לצפות ממנו לכלום.

גאלב מג'אדלה: אחר כך יבואו כל השיקולים מה שאתה רוצה.

גאלב מג'אדלה: סדר העדיפות צריך להיות של ממשלת ישראל שרוצה להיות אחראית לאוכלוסייה שלה ועוד עם הבריאות שלהם.

גאלב מג'אדלה: משקיעים כסף, בודקים את הקרקע, בודקים את המים, יודעים שזה בסדר.

גאלב מג'אדלה: כאן קשה להקים קרקע, אחר כך באים לציבור ואומרים בבקשה בואו תתכבדו ותקנו.

גאלב מג'אדלה: לא הפוך.

גאלב מג'אדלה: לכן אנחנו ממליצים קודם כל בפני כל רשויות התכנון, להקפיא את כל נושא קידום התוכניות עד אשר יסוכם הדיון הזה בישיבה הבאה.

גאלב מג'אדלה: כדי שלא נחזור על עצמנו ולא נבזבז אנרגיה וזמן של כולנו, אנחנו נעביר אליכם לכל הגופים שנמצאים כאן את ההעתק של הפרוטוקול של הישיבה הקודמת מה- 13 ביולי 2005 ונבוא מוכנים.

שירלי בבאי: אני לא אחזור על כל מה שנאמר, אני חושבת שכל דובר ודובר בעצם הסביר בצורה ברורה שבעצם רותמים פה את המרכבה לפני הסוסים.

שירלי בבאי: לא נעשות הפעולות שדרושות.

שירלי בבאי: לא דיברו פה על גזי קרקע, לא דיברו פה על סיכונים אחרים, אין תזכיר.

שירלי בבאי: מה עם זכות התנגדות הציבור שבאמת אין לו שום מידע על מה שקורה שם, מה עם זה שבעצם לא מחכים אפילו מספר חודשים שלחכות שאותו סקר שהשקיעו בו כל כך הרבה יסתיים ולא ברור למה לא מחכים.

שירלי בבאי: מה שאני רוצה לומר, לקראת הדיון בעוד שלושה שבועות, שבדיון של 2005 עלה נושא הסקר שכבודו ביקש ממנהל מקרקעי ישראל לתקצב לשנה שלאחריה שכבר הסתיימה, לגבי סקר סיכונים מקיף.

שירלי בבאי: ולמה אני אומרת את זה?

שירלי בבאי: גם בגלל שבאמת לא ניתן מענה ולא קרה עם זה שום דבר, ואני חושבת שיש שלושה שבועות להיערך לתשובה ולהסביר למה זה לא קרה ודבר נוסף אנחנו מדברים על תע"ש רמת השרון אבל עמותת אדם טבע ודין מתמודדת מול תע"שים שונים ורבים גם בבית הכרם בירושלים עלה הנושא.

שירלי בבאי: ולכן העמדה של האוצר שבעצם פוגעת בשיקום ובהגנה על בריאות הציבור בכל הארץ.

גאלב מג'אדלה: בסדר.

גאלב מג'אדלה: את הויכוח שלכם עם האוצר אנחנו מכירים ברמות שונות ומשונות, ולא ניכנס לזה כרגע.

גאלב מג'אדלה: במקביל אנו נקדם הצעת חוק בנושא הזה שכבר נמצאת בשלב מתקדם של חבר הכנסת , משה גפני ואנוכי שכל מה שנוגע לבדיקת נוכחות מזהמים בקרקע באוויר ובמקורות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו בעד שקודם כל נשמור על בריאות הציבור שלנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מוכנים לסייע בידי כל הרשויות וכל משרדי הממשלה וכל תוכנית שיש בה שמירה קפדנית על בריאות הציבור וגם פיתוח כלכלי לטובת כלל האוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לחבר הכנסת מלכיאור שיזם את הדיון, לחברי הכנסת שהשתתפו בדיון, לצוות הוועדה ולכל הגורמים שתרמו את חלקם כאן בדיון.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, הישיבה נעולה.