ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 119, 2007-01-15 11:00

מיכאל מלכיאור: אנחנו התברכנו בברכה כפולה ומכופלת מאחר וחבר הכנסת יואל חסון, שנקרא לראש הממשלה והיה צריך לפתוח את השבוע בדברי חוכמה ודברי תורה, אז היה לו ממלא מקום זבולון אורלב שאכן עשה את זה הבוקר בפתיחת הישיבה הראשונה.

מיכאל מלכיאור: אבל זה לא אומר שאנחנו מוכנים לוותר על דברי תורה של חבר כנסת יואל חסון שאנחנו יודעים את דברי החוכמה שלו בכל הישיבות אבל פה יתווספו גם דברי תורה לדברי החוכמה ואנחנו מצפים בדריכות.

סילבן שלום: עכשיו אנחנו מדברים על השפה הערבית ומתברר שכל סיפור משה, עכשיו אנחנו נמצאים בספר שמות, כל סיפור משה מופיע כולו בקוראן מההתחלה ועד הסוף.

סילבן שלום: כל הסיפור של משה, עם היציאת מצרים, כל הדבר הזה מופיע בקוראן זה לא יאמן.

מיכאל מלכיאור: לא רק סיפור משה.

סילבן שלום: בודאי שלא רק סיפור משה, אני רק מסביר אנחנו התחלנו בשבת לקרוא את סיפורי העבדות במצרים משה וכדומה אז אמרתי בדיוק זה מתאים כי משה, כל הסיפור כולו, ואיך אני יודע?

סילבן שלום: הייתי בביקור במצרים, ביקור רשמי, אוכלים ארוחת צהריים אני ככה יושב על הנילוס ואני אומר להם שבשבוע הבא יש לנו חג ויציאת מצרים, נותנים לי לספר את זה עשר דקות וכשזה נגמר אומרים לי כל הסיפור מופיע מילה במילה בקוראן.

סילבן שלום: אנחנו יודעים את זה.

יואל חסון: פרשת השבוע בשבת האחרונה הייתה שמות.

יואל חסון: פרשה קראנו על בת פרעה, בתיה שהלכה על שפת הנהר וראתה את תיבת משה במים, ותשלח את אמתה ותקחהו.

יואל חסון: המפרשים אומרים שתיבת משה הייתה מוחבאת בתוך הסוף וקשה היה להגיע אליה ולכן נאלצה בת פרעה לשלוח את אמתה למרחק על מנת שתביא את התיבה.

יואל חסון: בהמשך נאמר ותקרא את שמו משה כי מן המים משיתיהו.

יואל חסון: חז"ל שואלים כיצד יתכן שמשה, המנהיג הגדול והכי משמעותי של העם היהודי נקרא בשם שגויה נתנה לו?

יואל חסון: התשובה: זה לא משנה מי נתן את השם למשה, אלא מעשה העומד מאחוריו.

יואל חסון: המשמעות של משה והאופן שבו הוא נמשה על ידי בת פרעה מראה כיצד אדם מוכן למסור את נפשו עבור מישהו, להקריב נפשו בשביל מישהו לכן יש משמעות אדירה.

יואל חסון: לכך יש משמעות אדירה.

יואל חסון: בת פרעה הסתכנה בכך שהלכה כנגד גזירת אביה להשליך כל ילד עברי ליאור והלכה ומשתה את משה מן המים והתאמצה בשביל כך עד כדי שליחת אמתה והמעשה שלה מסמל את ההקרבה והמסירות של נפש האדם משום כך ראוי משה להקרא משה.

יואל חסון: ופירוש נוסף, ברשותך, נאמר על משה כי גדל במצרים וירא בסבלותם של אחיו העברים.

יואל חסון: המפרשים אומרים וירא לשון התבוננות.

יואל חסון: יש הבדל בין לראות לבין להתבונן.

יואל חסון: ראייה זו ראייה שטחית, התבוננות ראייה מעמיקה במובן של לחוש ולהרגיש.

יואל חסון: משה ראה את סיבלותם של אחיו עד כדי הזדהות עם סבלם וזו בדיוק התכונה שייחדה אותו והכשירה אותו כמנהיג גדול, היכולת לחוש את הסבל והעינויים של העם.

יואל חסון: מנהיג שמצליח לא רק לראות אלא גם להרגיש את עמו הוא מנהיג גדול.

יואל חסון: משום כך רק אחרי שמשה ראה בסבלות העם נתגלה אליו הקדוש ברוך הוא בסנה והטיל עליו את המשימה של גאולת העם ממצרים.

יואל חסון: המשימה שבזכותה הפך להיות המנהיג הכי משמעותי של עם ישראל.

יואל חסון: תודה רבה.

מרינה סולודקין: יש עוד פירוש שאני חושבת.

מרינה סולודקין: אז קודם כל זאת אומרת שאיש שיש לו שם לא יהודי ואישה מצרית נסיכה נתנה לו שם יכול להיות מנהיג של עם היהודי.

מרינה סולודקין: אתם מבינים על מה אני דיברתי?

מיכאל מלכיאור: אנחנו מבינים טוב מאוד.

מיכאל מלכיאור: אני מאוד מודה לך על הדברים.

מיכאל מלכיאור: רוצה להגיד רק שתי הערות.

מיכאל מלכיאור: הביטוי של משה איך שהוא נגענו בזה בעבר, כתוב פעמיים ויגדל משה ובפעם השנייה זה באמת היה הוא גדל ויצא אל אחיו, זאת אומרת הגדולה זה לא להיות במגדל השן ולא לשבת בבית פרעה ככה ולהתחנך בנימוסי מלכות שזה גם דבר שחשוב, אלא מי שיש לו את נימוסי המלכות והוא לא יוצא אל האחים לראות את הסבל של החברה שלו הוא ודאי לא יכול להיות מנהיג, כפי שגם אמרת, אבל זה בא לידי ביטוי מאוד בכפל שהתורה אומרת פעמיים ויגדל.

מיכאל מלכיאור: בפעם השנייה הגדילה האמיתית זה לא הגדילה הפיזית.

מיכאל מלכיאור: זה כל אחד קורה אם יש לו בריאות אלא זה שהוא מסוגל לצאת לאחים ולראות את המדוכאים בעם.

מיכאל מלכיאור: והדבר הראשון שהזכרת לגבי לא חשוב מי המציל, אגב זה קשור לדיון הראשון שהיה לנו לגבי המצילים בזמן השואה, אבל זה נותן לנו אווירה טובה ונעימה להיכנס לסוגיה שאנחנו צריכים לדון היום וזה נושא של האקדמיה לשפה הערבית.

מיכאל מלכיאור: היה לנו פה דיון מאוד מעמיק עם כל האוניברסיטאות המרכזיות בארץ שהשתתפו בנושא של האקדמיה ללשון ערבית ואני רוצה לציין את העובדה שבתוך הוועדה היו שמה 12 חברי ועדה נוכחים מישראל ביתנו ועד לבל"ד וכולם פה רק לא רק הסכימו אלא דחפו לעניין של החוק וקודם כל הקמה של האקדמיה, מוסד עליון במדינת ישראל ללשון ערבית.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שזה ראוי לציון כי אחר כך שמעתי שהיה דיון במליאה ושמה זה היה יותר סוער ויותר פוליטי אז אני שמח שאנחנו פה מצליחים לעשות את הדברים בצורה עניינית ולקדם וזו אכן הכוונה שלנו, לקדם את החוק שבינתיים גם קיבל את הסכמת הממשלה, שזה לא היה כך כשקיימנו את הדיון אף על פי כן כל חברי, גם הקואליציה וגם האופוזיציה איחדו כוחות ואני שמח שהממשלה שינתה את דעתה אחרי הערעור וכולם הסכימו שחייבים לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: בינתיים גם חבר הכנסת מג'אדלה השר לעתיד, קיבל את הרוב בכנסת בקריאה טרומית ואנחנו אכן מעלים את זה עכשיו לדיון לקראת הקריאה הראשונה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד לסדר הדיון גם בגלל הנסיבות המיוחדות של חבר הכנסת מג'אדלה, שאנחנו נעשה את השינויים הדרושים כרגע כדי לעדכן את החוק מבחינת הדרך שעושים היום גופים סטטוטוריים שזה קצת שונה ממה שהיה פעם כשהקימו את האקדמיה ללשון העברית.

מיכאל מלכיאור: נעשה את העידכונים ונלבן מה הסוגיות המרכזיות אבל את הטיעונים המרכזיים לשינוי בתכנים ולהרחבת התכנים שאנחנו רוצים בחוק הזה נעשה בין הקריאה הראשונה והשנייה והשלישית זה לפי בקשת חבר כנסת מג'אדלה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שראוי.

סילבן שלום: אם נעשה את זה גם לגבי חוק זכויות הסטודנט שנעשה את זה בין קריאה שלישית ולא נתחיל מטרומית לעבוד על כל סעיף.

מיכאל מלכיאור: אם זה היה קצר כמו זה, אחרי שתודיע לי שאתה תקבל על עצמך להיות שר בממשלה הנוכחית אנחנו נשמח לא לנהוג באיפה ואיפה כלפיך.

מיכאל מלכיאור: הכל פתוח מבחינתנו.

מיכאל מלכיאור: אבל אנחנו ודאי לא ננהג באיפה ואיפה וגם בנושא של החוק המאוד חשוב ומאוד מרכזי אנחנו נעבוד על זה במלוא המרץ שאפשר.

מיכאל מלכיאור: אני מציע ככה, אני באמת רוצה להתחיל כי היה לנו דיון, היה לנו דיון טוב ומעמיק ולכן אני לא רוצה לפתוח את הכל מחדש.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים למה צריכים את האקדמיה הזאת.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים שזה יהיה חידוש גדול, זה פעם ראשונה שתהיה אקדמיה לא במדינה ערבית ללשון הערבית וזה חשוב.

מיכאל מלכיאור: אנחנו גם יודעים שזה יעזור מאוד לקשר התרבותי בין מדינת ישראל לבין הסביבה שלנו פה באזור.

מיכאל מלכיאור: זה יעזור מאוד בבניית הגשר בין האוכלוסיות בתוך מדינת ישראל, זה יעזור מאוד לחיזוק השפה הערבית גם בחינוך הערבי במדינת ישראל זה גם דבר שדרוש מאוד ולכן חלק גדול מהדברים ליבנו.

מיכאל מלכיאור: מי שרוצה לקרוא את הפרוטוקול המפורט מאוד והמצוין של הישיבה הקודמת כמובן מוזמן לעיין.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח להגיד שאני קצת התאכזבתי כשראיתי את תגובת משרד החינוך על הישיבה שהייתה לנו שבוע שעבר שגם כן הגענו להסכמה פה מקיר לקיר לגבי הנחיצות של הוראת הערבית מחייבת שזה גם יחייב יחידה בבגרות כדי שזה באמת יהיה מחייב.

מיכאל מלכיאור: הייתה פה גם הסכמה מקיר לקיר ומשרד החינוך דחה את זה ככה מכל וכל ותיכף שלמה אלון אנחנו נחזיר למשרד החינוך את מחאתינו על השטחיות בדחיה זו.

מיכאל מלכיאור: בהמשך היום אני גם אראה את שרת החינוך ואני יבהיר לה באופן אישי את תחושות הוועדה גם בדחיה בלי דיון וגם בתוצאה העלובה לדעתי.

מיכאל מלכיאור: אבל הכל קשור לכן אני מעלה את זה עכשיו, זה הכל קשור לדברים שגם נגענו בהם בישיבה הקודמת ואני נותן את זכות הדיבור לשר לעתיד, חבר הכנסת להווה ולעתיד ראלב מג'אדלה.

גאלב מג'אדלה: אדוני אני ביקשתי להודות לכבוד הרב מלכיאור יושב ראש הוועדה שהסכים להביא את הנושא לסדר יומה של הוועדה לאחר שאושרה הצעת החוק בוועדת הכנסת לעבור לוועדת החינוך, תרבות וספורט.

גאלב מג'אדלה: אני גם מודה לך על מילות הפתיחה, מכובדיי חברי הכנסת ומשתתפים איתנו עיקרים כל התחומים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שיש לנו כאן דבר ראשון בעל משמעות היסטורית.

גאלב מג'אדלה: חוק המוסד העליון ללשון הערבית.

גאלב מג'אדלה: אני גם רוצה להודות לגדעון סהר, יושב ראש סיעת הליכוד שהסיר את התנגדותו ובקשתו להעביר את זה לוועדת מדע וטכנולוגיה כי היה לזה פירושים לא נכונים.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שוועדת חינוך תרבות וספורט תקדם את הצעת החוק באופן הראוי ביותר, תקיים את הדיון הדרוש לכך.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שחברים רבים שנמצאים כאן ואחרים שעוד יצטרפו לדיונים הרבים יתרמו את חלקם.

גאלב מג'אדלה: ואני משוכנע בכך שאנחנו בפרק זמן מאוד קצר, וכפי שאני מכיר את כבוד הרב מלכיאור יושב ראש הוועדה, יחד אתכם ובכוחות משותפים נציג את הצעת החוק לקריאה ראשונה ושנייה ושלישית.

גאלב מג'אדלה: אני רק רוצה לומר לגופו של עניין וגם לנושא של הפרוצדוראלי, אני בעד אם אפשר אם זה מקובל על חבריי חברי הכנסת, שבדיון הראשון שהיה לפני זה והדיון היום נוכל לסכם את הדיון ולהעביר את זה לקריאה ראשונה ונתחייב גם לממשלה וגם לוועדה שכל הסוגיות השנויות במחלוקת אם ישנן, אני לא שמעתי עדיין, אבל עם כל הסוגיות השנויות במחלוקת נמקד אותם ונמזער את המחלוקת ונגיע להסכמות וכל הנושאים שהם בהסכמה ימוקדו ויחוזקו על ידי כל הצדדים.

גאלב מג'אדלה: אני גם ביקשתי מיושב ראש הכנסת, שבמידה ויחולו שינויים פרסונליים לגביי הצעת החוק תעבור לחברת הכנסת נדיה חילו וחבר הכנסת הרב מלכיאור.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שהצעת החוק הזאת צריך להמשיך ולקדם ואני מאמין ומצטרף לכל הדברים שמנה כבוד יושב ראש הוועדה לגבי הצעת החוק והמשמעות שלה במרחב שלנו וגם בתוך מדינת ישראל.

גאלב מג'אדלה: אני כדי לאפשר לחברים אחרים שבאו ממרחקים וגם לחברים נוספים שנמצאים כאן ויש להם עמדה, אני מסתפק בדברים ושוב מודה לך אדוני יושב ראש הוועדה ולנכבדיי חברי הכנסת.

דב חנין: אדוני היושב ראש אני רוצה לומר לך מתוך עיון בהצעת החוק, שאני חושב שבהצעת החוק הזו הושקעה עבודה רבה, והיא הצעת חוק מאוד בשלה, ולכן ההצעה של המציע במקרה הזה גם ברמה העניינית אני חושב שהיא הצעה נכונה.

דב חנין: את ההצעה הזו אפשר להביא לכנסת לאשר אותה לקריאה ראשונה ובמידה ויהיו עוד דיונים הערות תוספות הסתייגויות אנחנו במסגרת הוועדה אפשר יהיה לקראת קריאה שנייה ושלישית לעסוק בפרטים.

דב חנין: אני חושב שזו באמת דוגמא להצעת חוק שהיא בסך הכל בשלה לקריאה ראשונה מכיוון שבהכנתה כנראה הוקדש זמן ומאמץ רציניים ואכן היא הצעה שתפורה היטב.

גאלב מג'אדלה: אני גם הבטחתי לחברים שיש להם הערות ויש להם גם הצעות, הבטחתי להם שאנחנו בכבוד הראוי נשמע אותם ונתחשב בהם בדיון אחרי הקריאה הראשונה.

יואל חסון: אני קודם כל מתנצל מראש שעוד חמש דקות אני צריך לצאת.

יואל חסון: אני אתמוך, אני לא אהיה כאן, אבל אני תומך להעביר את החוק הזה בקריאה ראשונה היום, כמה שיותר מהר.

יואל חסון: אני בכלל תומך בחוק הזה, אני תמכתי בחוק הזה עוד כשהוא היה לקראת הקריאה הטרומית.

יואל חסון: אני חושב שזה דבר חשוב.

יואל חסון: סך הכל גם כמו שאמר חבר הכנסת חנין, החוק הוא די מעובד, יש בטח הערות של אנשי מקצוע ודברים נוספים שגם אני ראיתי שהייתי רוצה לתקן.

יואל חסון: אבל אני חושב שכדי שהחוק הזה יתקדם ויתקדם מהר צריך להעביר אותו קריאה ראשונה.

יואל חסון: אני מקווה מאוד שהממשלה תסכים למהלך הזה וצריך לפעול שלא תהיה התנגדות ולהעביר את זה באמת אחר כך לכאן לדיון לקריאה שנייה ושלישית שזה יהיה דיון מעמיק ואמיתי ולכן אני בעד כמה שיותר מהר להריץ את החוק הזה.

יואל חסון: תודה.

נאדיה חילו: אני מצטרפת בהחלט לתמיכה שהחוק הזה יעבור בקריאה ראשונה ואחרי זה באמת נשב כי פה ושם אולי יש כל מיני הערות ואנחנו נשמח אולי לקבל אותם גם בכתב אם יש לכם תוך כדי שכדי לבוא מוכנים, לשלוח את זה ליושב ראש הוועדה ואני רוצה לקוות שהשינויים האישיים הפרסונאליים שדיבר עליהם חברי, ראלב מג'אדלה, כן יקרו מהר מאוד ולא כדי לקחת את החוק.

נאדיה חילו: אני חושבת שהנושא הזה, על אף שזה מוקדי, מדובר על אקדמיה ללשון בערבית אבל יש בו איזה מסר מאוד חשוב, אנחנו כל הזמן מדברים ורק עכשיו באנו מדיון בוועדת הכספים על כל הנושא של האפליות ואי אפשר היום להעלים אותם, זה סטטיסטיקות, זה עובדות אי אפשר לטייח.

נאדיה חילו: זה לדעתי צעד נוסף בהחלט בשרשרת של תיקונים שהכנסת צריכה לעשות במסגרת שיוויון לאוכלוסייה הערבית ולשילוב שזה בעצם אנחנו עוד לא רואים את זה ממש הלכה למעשה בהרבה מאוד תחומים ובהרבה מאוד משרדי ממשלה.

נאדיה חילו: תודה.

מיכאל מלכיאור: הייתי אומר ככה, שיוויון זה לא יצור אבל יותר שילוב זה עשוי כן ליצור.

מרינה סולודקין: אז קודם כל אני חושב שהיבט של שיוויון זה גם היבט נכון, דבר שני יש היבט אקדמי ולנגויסטי שזה גם מאוד חשוב ומה שאני אומרת קודם כל אני רוצה היום להעביר בקריאה ראשונה כי זה מאוד חשוב, ואני חושבת שזה מאוד משמעותי וסימלי שנדיה והרב מלכיאור ימשיכו את העבודה ודבר שלישי אני מבקשת לפרוטוקול היום לעשות רסרליס גם בשפה הערבית שאנחנו מקיר לקיר בכנסת 17 בישראל תומכים בהקמת האקדמיה ללשון ערבית וגם לשלוח לאל-גזירה ולמקומות אחרים.

מיכאל מלכיאור: אני כבר מיד מאמץ את ההצעה של חברת הכנסת מרינה סולודקין שגם בישיבה הקודמת הייתה מאוד נחרצת.

מיכאל מלכיאור: ואנחנו אכן נוציא הודעה לעיתונות על הישיבה היום בשפה הערבית, נקבל את העזרה ממי שצריך לעזור לנו לעשות את זה ונוציא את זה וגם האמירה הראשונה בהודעה הזאת לעיתונות תהיה שיש פה מקיר לקיר את הרצון להקים את המוסד העליון ללשון הערבית וזה.

מיכאל מלכיאור: אני פשוט רוצה קודם, כבר לקבל החלטות.

מיכאל מלכיאור: אני לא עושה את בדרך כלל באמצע אבל זה היה כל כך ככה בולט.

מרינה סולודקין: למה אני מתלהבת?

מרינה סולודקין: בגלל שאתם יודעים גדלתי וחונכתי במקום אחר וכשהגעתי לכאן היו לי כמה דברים קצת מוזרים.

מרינה סולודקין: קודם כל שאין שרים שהם ערבים ודבר שני שמאוד חשוב אם אנחנו דו לשוניים בארץ שזה גם פיתוח של שפה השנייה מאוד חשובים.

מרינה סולודקין: אז אני חושבת שזה נכון אבל קצת באיחור.

ג'מאל זחאלקה: תודה אדוני היושב ראש.

ג'מאל זחאלקה: אם הסיכום בוועדה הוא להשאיר את ההסתייגויות והשינויים המוצעים לקריאה שנייה ושלישית אני מסכים לכך אבל אקדים ואומר שעשו את האקדמיה ללשון עברית, ככה נאמר לי, שלפני כן זה היה מוסד עצמאי לא מוכר של הסתדרות המורים נדמה לי וב- 53 חוקק החוק וחברי הגוף העצמאי הפכו לחברים בגוף הסטטוטורי.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע שגם כאן יעשה אותו דבר.

ג'מאל זחאלקה: ישנו גוף של אנשים מומחים לשפה, הם בעצם שיזמו ופנו בשביל חבר הכנסת מג'אדלה בשביל להציע את הצעת החוק הזאת, ושאנחנו נבטיח שאכן הם ימונו או בהבטחת משרד החינוך או אם לא אז שיהיה גם בחוק עצמו.

ג'מאל זחאלקה: אני גם חושב שאת העניין של ה- 75 שנים יש להוריד היות ומדובר שיש לפחות מומחה אחד לשפה הערבית שהוא מתקרב לגיל 75 והוא לא יכלל.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה סעיף מיותר.

מירב ישראלי: מי זה?

ג'מאל זחאלקה: עלה מוחלא.

ג'מאל זחאלקה: שאין מי שמערער על היותו בעל אסמכתא בשפה הערבית.

ג'מאל זחאלקה: למה לשים חוק כזה היום?

מיכאל מלכיאור: לא נפתח את הויכוח מותר לחבר הכנסת זחאלקה להעלות את זה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה סעיף מיותר ואני בכלל בהצעות חוק, אתם יודעים מה אפילו אם לא היה מדובר בזה אני לא רוצה שיהיה תקדים שבחוק שמגבילים אנשים בגלל הגיל שלהם.

ג'מאל זחאלקה: היום יש בני 75.

ג'מאל זחאלקה: למה מעל 75 יכול להיות ראש ממשלה?

מירב ישראלי: אין הגבלה.

מירב ישראלי: הוא נשאר חבר רק אפשר למנות עוד חבר, ככה אני מבינה את זה.

מירב ישראלי: הוא לא בא במניין.

ג'מאל זחאלקה: לא.

ג'מאל זחאלקה: לא.

ג'מאל זחאלקה: לא.

מיכאל מלכיאור: אני לא חושב שזו הבעיה המרכזית.

ג'מאל זחאלקה: אבל העניין הזה של להעביר את הקבוצה הקיימת שהיא תהיה המייסדת, להוסיף לו שניים.

ג'מאל זחאלקה: יש 15 בקבוצה אני מבין, 12.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שככה עשו עם האקדמיה ללשון העברית ואין שום סיבה שזה לא יהיה ככה.

ג'מאל זחאלקה: אגב הביקורת, התעורר ויכוח מסוים כי היה חשש אצל אנשים גם בקבוצה וגם מחוצה לה ששרת החינוך תבוא.

ג'מאל זחאלקה: היא ממנה, היא תמנה את מי שהיא רוצה והיא תזניח את הקבוצה שהיא בעצם תמנה על פי.

ג'מאל זחאלקה: זה יכול להיות בעיקרון.

מיכאל מלכיאור: הדעה שלך בנושא רשומה וברורה וחד משמעית.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש הערות מאוד קצרות כי שוב לא נפתח את הדיון שהיה באמת דיון מעמיק לפני חודשיים.

יוסף עופר: אני חושב שיש פה בעיה בסימטריה שנוצרה פה מכיוון שהאקדמיה ללשון העברית יש לנו רק מדינת ישראל, האקדמיה ללשון הערבית יש במדינות רבות ועלול להיווצר פה הרושם שבאה האקדמיה הזאת להתחרות באקדמיות שקיימות בקהיר או ברבת עמון כי בכל זה המוסד העליון לשפה הערבית.

יוסף עופר: אני חושב שהיה ראוי לקרוא לחוק חוק המוסד העליון ללשון הערבית במדינת ישראל.

מרינה סולודקין: למה אתה מבטל מראש עליונות שלנו באקדמיה הערבית.

יוסף עופר: צריך לחשוב על היחסים שקיימים בין אקדמיות קיימות וותיקות לבין האקדמיה צעירה.

נאדיה חילו: עובדה שהשפה הערבית המקורית בזה היא פה בפלשתין נוצרה מזמן, לא במצרים.

יוסף עופר: צריך לתת ביטוי בהצעת החוק למיקוד בערבית שנוהגת בארץ ישראל בערבית הפלשתינית.

ג'מאל זחאלקה: בחוקים של מדינות ערב זה לא ככה.

ג'מאל זחאלקה: אף אקדמיה לא נקראת האקדמיה המצרית לשפה הערבית.

ג'מאל זחאלקה: , אין בה כי זה שפה לכל הארץ, זה לא שפה ערבית פה.

ג'מאל זחאלקה: כי השפה היא של, מדובר במשהו כללי לא משהו מקומי.

נאדיה חילו: זה מדינת ישראל, זה האקדמיה לשפה, זה ברור שזה כמו בכל מקום יש את מדינת ישראל, אקדמיה לשפה בערבית.

נאדיה חילו: אין צורך להוסיף כי זה תחת הכותרת של מדינת ישראל.

נאדיה חילו: אף אחד לא בא להגיד שזה לא פה.

מיכאל מלכיאור: אני רק רוצה להזכיר שאתם נתתם את מלוא הגיבוי למהלך הזה בישיבה הקודמת.

מיכאל מלכיאור: כן.

סלימן ג'ובראן: רציתי להעיר לגבי ההערה האחרונה.

סלימן ג'ובראן: קודם כל האקדמיה תקרא האקדמיה ללשון הערבית בישראל, שנית בארצות ערב, אין כל תחרות.

סלימן ג'ובראן: אם לך זה חשוב להתחרות אתם על אחת כמה אנחנו והגוף שהקמנו כבר מלפני שלוש שנים אנחנו קבענו שאנחנו נפעל בתאום על כל גוף לשוני לינגויסטי בארצות ערב שימצא לנכון לשתף פעולה איתנו.

סלימן ג'ובראן: זה לא מתוך תחרות אלא מתוך שיתוף פעולה ואנחנו נשמח לשתף פעולה עם כל גוף לינגויסטי אם זה אקדמיה או לא אקדמיה בארצות ערב.

סלימן ג'ובראן: שנית אני רוצה להגיד לך שאנחנו בארץ אולי זקוקים למוסד כזה אפילו יותר מאשר בארצות ערב.

סלימן ג'ובראן: אם בארצות ערב זה רק משכילים ומלומדים שחשופים לתרבות המערבית אנחנו פה אפילו אנשי הרחוב חשופים לעברית ולתרבות מערבית.

מיכאל מלכיאור: אני שוב רוצה לעמוד על מה שאמרנו בהתחלה וכל חברי הכנסת נתנו את הסכמתם שאנחנו לא נכנסים עכשיו לפרטי החוק גם לגבי השם אפשר לדבר על זה, איך יקרא השם או שאנחנו נקבע את זה או שניתן למוסד שיקום לקבוע את זה.

מיכאל מלכיאור: זה אנחנו לדעתי יכולים, לא על זה יקום או יפול דבר.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה התייחסות לעצם העיקרון שאנחנו מעבירים את זה בקריאה ראשונה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו חייבים לקרוא את זה אולי להכניס כמה דברים שכבר אפשר עכשיו להסכים עליהם עכשיו אבל שהמגמה תהיה להעביר את זה במהירות רבה מאוד לקריאה ראשונה ואחר כך נעשה את כל השינויים בקריאה שנייה ושלישית.

שלמה אלון: אני כאן כסגן יושב ראש מזכירות פדגוגית אבל כל חיי אני עוסק בערבית ואני המפקח המרכז לערבית.

שלמה אלון: עבורי זו שעה חגיגית מאוד.

שלמה אלון: ואני באמת שמח על כך גם כתבתי חוות דעת על זה לשרה בזמנו.

שלמה אלון: אני חושב שאנחנו זקוקים לזה, לכבוד הוא לנו ואנחנו נפרה, גם השפות תפרנה זו את זו.

שלמה אלון: ערבית את העברית, עברית את הערבית בארץ הזו.

מיכאל מלכיאור: אז אני מציע ככה שנתחיל לקרוא כפי שנהוג ומקובל במחוזותינו.

מירב ישראלי: אני רוצה רק לומר, נציגי הממשלה פשוט תגידו מה התוכן של החלטת ועדת שרים ואז אני אגיד, בגלל זה יש איזה שהיא הערה.

חנן ארליך: הממשלה כפי שאמר היושב ראש מסכימה להצעת החוק ולקידומה לקריאה ראשונה וכמובן שאנחנו כמו שגם אמר היושב ראש נצטרך לדון על הרבה סייגים והסתייגויות שיש מכל מיני סעיפים בהצעה לקראת ההמשך.

חנן ארליך: בין השאר נציין את העניין של התאגיד, המוסד של תאגיד שזה בדרך כלל אני מתנגדים להגדרת מוסדות תרבות כתאגידים סטטוטוריים והדגם שאנחנו מעדיפים הוא של מועצה.

חנן ארליך: כמו שיש מועצה לתרבות ואמנות.

חנן ארליך: אבל שהיא לא תאגיד סטוטורי בפני עצמה.

חנן ארליך: גם זה כמובן יעלה בהמשך.

מיכאל מלכיאור: אבל אין לכם בעיה שאנחנו נעביר לקריאה ראשונה.

חנן ארליך: בהעברה לקריאה ראשונה אין לנו בעיה.

יעל אחי לאה: החלטת ועדת השרים הייתה לתמוך בהצעה בכפוף לתיאום מלא עם משרדי האוצר, החינוך והמשפטים.

יעל אחי לאה: עכשיו, לאור העובדה שעד לא מכבר הממשלה התנגדה וכרגע היא תומכת אנחנו זקוקים למעט זמן כדי להיערך לעשות דיונים בין משרדיים כדי לגבש עמדה לגבי התוכן של החוק.

יעל אחי לאה: כי אני לפחות ממה שלנו במשרד המשפטים נדמה, אין מקום להעתיק מילה במילה את המתכונת של האקדמיה לשפה העברית לתוך חוק חדש של האקדמיה לשפה הערבית או לפחות ראוי לקיים דיון על ההסדר המהותי.

יעל אחי לאה: מי יהיה חבר בגוף הזה, האם באמת הוא יהיה גוף שמתמנה על ידי שר החינוך או גוף כמו שאנחנו שומעים שיש כבר גוף וולנטרי למעשה שממלא כזה תפקיד, איזה תפקידים אנחנו רוצים שיוטלו על הגוף הזה.

יעל אחי לאה: אני הייתי מציעה לכן לא להצביע לעת עתה, לתת לממשלה ביחד עם האקדמיה שכבר קיימת לעשות איזה שהם דיונים מכינים ויחד עם אמציה כמובן.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להציע לך כך.

מיכאל מלכיאור: אני מתחייב גם כיושב ראש הוועדה שמטפלת בחוק, וגם כמי שאולי בקרוב בימינו במהירות אהיה גם המציע של החוק יחד עם חברת הכנסת נדיה חילו אני רוצה להציע ולהתחייב בפניכם שאת כל התיאומים כולל עם משרד האוצר ועם המשרדים הרלוונטיים אנחנו מקבלים על עצמנו שיעשה בהמשך בטיפול של החוק.

מיכאל מלכיאור: זה לא אומר שאנחנו תמיד נקבל את העמדה של משרד כזה או אחר.

מיכאל מלכיאור: את כל העבודה הזאת נעשה, אבל נעשה את העבודה הזאת בצורה מעמיקה בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.

מיכאל מלכיאור: זאת אומרת לפני הקריאה השנייה.

מיכאל מלכיאור: זאת ההתחייבות של הוועדה כלפי הממשלה.

מיכאל מלכיאור: קיבלנו את ההסכמה גם של משרד החינוך, גם של משרד המדע שזה מקובל עליהם אם זה גם מקובל עליכם אז אני מציע שנתקדם במסלול הזה גם בגלל הנסיבות המיוחדות שנוצרו פה מסביב לחוק הזה.

אייל רק: רק הבהרה של דעת שרת החינוך, השר הממונה על ביצוע חוק זה יהיה שר המדע התרבות והספורט כפי שהיום חוק המוסד העליון ללשון העברית נמצא באחריות משרד המדע התרבות והספורט בהתאם להחלטת הממשלה בחודש מאי 2006.

אייל רק: כמובן שמשרד החינוך יעביר את התייחסותו לחלקים הנוגעים לעניין אבל מי שהוא הממונה על ביצוע החוק שהוא יחוקק יהיה שר המדע, התרבות והספורט.

יעל אחי לאה: אני כמובן לא יכולה להצביע פה מסביב לשולחן.

יעל אחי לאה: אני הייתי מציעה שבכל זאת הוועדה תקיים דיון ראשוני ולאחר מכן נקיים דיון נוסף אבל אם הוועדה החליטה שלא לעשות זאת אני מבקשת שהדברים לפחות ירשמו לדברי ההסבר על מנת שמי שקורא.

מיכאל מלכיאור: גם ההתחייבות שלי כלפי הממשלה היא התחייבות שנרשמה כבר עכשיו בפרוטוקול וזו התחייבות עומדת.

רותם רולף: בהמשך למה שנאמר על ידי משרד המשפטים חשוב לי גם לציין שספציפית לגבי סעיפים (12), (13) יש צורך.

מיכאל מלכיאור: בסדר גמור, מקובל עלינו וברור וטבעי.

מירב ישראלי: בהמשך לכך אני רק רוצה לומר שככל שיש לנציגי הממשלה בכל זאת דברים, שכדי אחר כך גם לא תהיה טענה שנושא חדש וכל הדברים האלה מה שניתן להכניס לדברי ההסבר תגידו ונכניס כבר לדברי ההסבר את הסוגיות שנדון בהם בשנייה שלישית.

מירב ישראלי: לא את הפתרונות.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שאת הדבר הזה שעכשיו נאמר על ידי משרד החינוך שנכניס את זה כבר עכשיו.

מיכאל מלכיאור: זאת אומרת זה סעיף (15), שהביצוע יהיה שר המדע התרבות והספורט.

מיכאל מלכיאור: לכל אורך הדרך.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לחזק את דבריך לגבי נציגת משרד המשפטים, אני התחייבתי לוועדת שרים לענייני חקיקה כאשר היא דנה בזה לאחר שהתנגדה בדיון הראשון שגם לנושא התאגיד, גם בנושא התקציבי וגם לנושא התקדמות בהצעת החוק הדברים יהיו מתואמים עם הממשלה.

מיכאל מלכיאור: אתה התחייבת ואנחנו לא התחייבנו.

גאלב מג'אדלה: נכון, אז עכשיו שאתה מתחייב כיושב ראש הוועדה אז יש לך התחייבות כפולה.

גאלב מג'אדלה: גם של המציע והיוזם וגם של יושב ראש הוועדה.

מיכאל מלכיאור: בסדר גמור.

מיכאל מלכיאור: אבל הם היו צריכים גם להסכים לפרוצדורה הזו ואכן הסכימו.

מירב ישראלי: הצעת חוק המוסד העליון ללשון הערבית התשס"ז-2007.

מירב ישראלי: השם ידון בקריאה שניה שלישית.

מירב ישראלי: סעיף (1) הקמת המוסד ומושבו אני מוחקת זה קיים באקדמיה ללשון העברית זה לא קיים בסעיף המוצע לכן אני מוחקת את המילה הזאת.

מירב ישראלי: מוקם בזה מוסד עליון למדע לשון הערבית להלן המוסד, המוסד הוא אקדמיה ללשון ושמו יקבע על ידיו.

מירב ישראלי: כרגע אנחנו נותנים לו את הסמכות לקבוע את שמו.

מירב ישראלי: תפקיד המוסד הוא לכוון את התפתחות הלשון הערבית על יסוד חקר הלשון לתקופותיה ולענפיה.

מירב ישראלי: זה גם הועתק מהאקדמיה ללשון העברית.

מירב ישראלי: זה גם נושא שידון בהרחבה.

מירב ישראלי: אבל זה לב החוק.

מירב ישראלי: המוסד הוא תאגיד, כלומר תאגיד שמוקם בחוק, תאגיד סטוטורי.

מירב ישראלי: (א) מספר חברי המוסד יהיה לא פחות מ-15 ולא יותר מ- 23.

מירב ישראלי: חברי במוסד שהם בני 75 ומעלה לא יבואו במניין זה.

מירב ישראלי: לא יותר מ- 25% מהחברים במוסד יכולים להיות תושבי חוץ

מיכאל מלכיאור: זה גם תשובה למה שאמר מג'אדלה שהם לא יהיו במניין זה, זאת אומרת הם ימשיכו להיות שם אבל הם לא בתוך המניין יבחרו עוד אחד.

מיכאל מלכיאור: זה בסדר.

מירב ישראלי: (ב) 15 החברים הראשונים של המוסד ימונו על ידי שר החינוך.

מירב ישראלי: כאן זה יהיה המדע, תרבות וספורט.

מירב ישראלי: זה הסדר שהוא קצת אחר מההסדר שהיה באקדמיה.

מיכאל מלכיאור: אפשר לכתוב על ידי שר התרבות כי זה צריך להיות ברור, אחר כך יחלקו את המשרד הזה אני מניח עוד כמה וכמה פעמים.

מיכאל מלכיאור: מה שחשוב שזה שייך לא למדע ולא לספורט אלא לתרבות.

מירב ישראלי: אנחנו כותבים לפעמים השר הממונה על נושא התרבות.

מירב ישראלי: אני אבדוק את נושא הניסוח.

מירב ישראלי: הודעה על היקף המוסד ועל כל מינוי נוסף של חברים תפורסם ברשומות.

מירב ישראלי: בתום שנה אחת למינוי 15 החברים הראשונים ימנה המוסד בכל שנה לא יותר משני חברים נוספים עד שיגיע מספר החברים ל- 23.

מירב ישראלי: כן ימנה המוסד חבר חדש כל אימת שיתפנה מקומו מכל סיבה שהיא.

מירב ישראלי: חברי המוסד מתמנים לכל ימי חייהם, זה גם כמו בלשון העברית, אך רשאי המוסד לראות מקומו של חבר כמקום שנתפנה ולמנות אחר במקומו או למנות לו ממלא מקום זמני אם החבר לא השתתף בישיבות המוסד שנה תמימה או אם ידוע מראש שלא יוכל להשתתף בהן או אם נידון על עבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אינו ראוי לשמש כחבר המוסד או אם החבר בעצמו ביקש זאת.

מירב ישראלי: כאן אני אומר שבתאגידים סטטוטוריים מודרניים זה בדרך כלל מתחלק לדברים שהוא יחדל לכהן ויש דברים שרשאים.

מירב ישראלי: אתם רוצים כבר בשלב הזה לעשות תיקונים האלה?

יואל חסון: חסר גם העניין הפלילי.

מירב ישראלי: העניין של הפלילי זה חומרתה נסיבותיה, זה זה.

יואל חסון: כן, אבל אני חושב שבחוקים החדשים זה קצת יותר חזק.

יואל חסון: כל הקטע של מי חבר ומה יש לו ומה אין לו.

מירב ישראלי: בסדר, אז אני אומרת בעיקרון התפטרות והרשעה זה חדל לכהן.

מירב ישראלי: זאת אומרת אין סמכות ולעומת זאת נבצרות והנושא של התפטרות כמובן.

יואל חסון: אני רוצה להכניס את הסעיפים האלה שהם מוכרים בחוק המודרני.

מירב ישראלי: עבירה שמפאת מהותה זה מוכר בחוקים.

נאדיה חילו: מאחר שהאוכלוסייה הערבית גם הצעירה שגם היא מאוד גדולה אקדמיים ומשכילים.

נאדיה חילו: כדאי כן להשאיר פתח מידי פעם להכניס עוד אולי אנשים גם צעירים.

נאדיה חילו: לא להשאיר את זה כאילו המינוי.

מירב ישראלי: זו שאלה עקרונית.

מירב ישראלי: איך אנחנו רוצים.

מירב ישראלי: כי היום האקדמיה ללשון העברית וגם האקדמיה הישראלית למדעים זה המודל.

מירב ישראלי: המודל הוא באמת שאדם מתמנה לכל חייו.

מירב ישראלי: עכשיו מכיוון שאנחנו עושים משהו חדש השאלה היא אם אנחנו רוצים להשאר עם המודל הזה או רוצים לעשות מודל יותר דינמי.

מיכאל מלכיאור: זו שאלה שנטפל בה בהמשך.

מירב ישראלי: תוקפו של דיון במוסד לא יפגע מחמת שנתפנה בו מקומו של חבר מחבריו או מחמת ..

מירב ישראלי: זה סעיף מקובל.

מירב ישראלי: (א) חברי כבוד.

מירב ישראלי: המוסד רשאי למנות חברי כבוד מבין חבריו ומבין שאינם חבריו ובלבד שמספרם לא יעלה על מספר חברי המוסד.

מירב ישראלי: (ב) נתמנה חבר המוסד לחבר כבוד רשאי המוסד למנות חבר אחר למילוי המקום שנתפנה.

מירב ישראלי: חברים יועצים – המוסד רשאי למנות חברים יועצים ובלבד שמספרם לא יעלה על מספר חברי המוסד.

מירב ישראלי: אנחנו רוצים להתייחס פה למינוי יושב ראש ממלא מקום?

מירב ישראלי: זה דברים שיש בתאגידים.

נאדיה חילו: את נתת את התשובה, בסעיף שאני עיינתי יש תשובה בסעיף הבא.

נאדיה חילו: כלומר, אם ממנים כבוד, כלומר אם רוצים להכניס מישהו נגיד חדש.

מירב ישראלי: עדיין זה השאלה עומדת במקומה כי זו שאלה יותר רחבה מזה, האם אנחנו רוצים לאמץ את המודל או לעשות מודל אחר כמו בתאגידים אחרים.

מירב ישראלי: אז אתם לא מכניסים כרגע סעיפים חדשים.

נאדיה חילו: לא.

נאדיה חילו: לא.

נאדיה חילו: אחרי זה.

מירב ישראלי: מינהלה – ענייני המוסד יתנהלו על ידי מנהלה שתיבחר על ידי חברי המוסד.

מירב ישראלי: גם כאן אין תפקידים של המינהלה.

מירב ישראלי: היום אנחנו קובעים בחוק את התפקידים של הגופים.

מירב ישראלי: אז אני רק מעירה את זה להמשך.

מיכאל מלכיאור: גם איך ינהל, גם הנושא של יושב ראש.

מירב ישראלי: תקנון – המוסד יתקין תקנון ובו יקבעו בין היתר, שוב כאן זה המוסד, אנחנו נצטרך לראות אם זה המוסד או שזה המינהלה מי קובע את התקנון.

מירב ישראלי: יתקין תקנון ובו יקבעו בין היתר: 1) הכללים שלפיהם ימנה המוסד את חבריו ואת חברי הכבוד.

מירב ישראלי: 2) סדרי העבודה של המוסד ובעלותיו.

מירב ישראלי: 3) הכללים שלפיהם יתמנו חברים יועצים למוסד ותפקידיהם.

מירב ישראלי: 4) הרכבם ואופן הקמתם, תפקידיהם וסדרי עבודתם של המינהלה.

מירב ישראלי: זה צריך להיות ומוסדותיו, זה לא שלוחותיו.

מירב ישראלי: זה מוסדותיו האחרים של המוסד.

מירב ישראלי: 5) הוראות בדבר המשק והנהלת הכספים.

מירב ישראלי: זה זהה לאקדמיה ללשון העברית.

מירב ישראלי: גם פה יכול להיות שנצטרך להכניס שינויים.

מירב ישראלי: אישור ופרסום ברשומות – תקנון המוסד וכל שינוי או תיקון בו טעונים אישורו של שר התרבות ויפורסמו ברשומות.

מירב ישראלי: אתם רוצים להכניס פה בשלב הזה סעיף של ניגוד עניינים?

מירב ישראלי: לא.

מירב ישראלי: טוב, זה גם נושא שנחזור אליו.

מירב ישראלי: החלטות המוסד – 10) המוסד יפרסם החלטותיו בענייני הלשון הערבית לא פחות מאשר פעמיים בשנה.

מירב ישראלי: 11) החלטות שפורסמו – החלטות המוסד בענייני דקדוק, כתיב, מינוח או תעתיק שנתפרסמו ברשומות על ידי השר יחולו על, כאן זה יש פה שאלה מה זה?

מירב ישראלי: על מוסדות החינוך התרבות והמדע על הממשלה מחלקותיה ומוסדותיה על הרשויות המקומיות.

מירב ישראלי: אז קודם כל תרבות לא קיים בחוק האקדמיה ללשון העברית.

מירב ישראלי: לא ברור מה זה בדיוק מוסדות תרבות שזה יחול עליהם.

מירב ישראלי: גם כמה אפשר לחייב מוסדות שהן לא.

מירב ישראלי: וגם בעניין של חינוך ומדע, היום יכול להיות שצריך לתת את הדעת איזה מוסדות בדיוק אנחנו מחייבים בזה.

מירב ישראלי: כי זה קצת בעיה להחיל את זה על מוסדות שהם פרטיים לחלוטין.

מירב ישראלי: אתם רוצים למחוק את התרבות כרגע?

נאדיה חילו: לא.

מירב ישראלי: להשאיר.

מירב ישראלי: זה לא קיים בלשון העברית.

מירב ישראלי: על איזה בדיוק מוסדות תרבות תחילי את זה כחובה?

מירב ישראלי: זה מוזר.

גאלב מג'אדלה: אני לפחות מסכים אתך אבל זה יבוא בדיון.

מירב ישראלי: בסדר.

מירב ישראלי: אין לי בעיה אתם יכולים להשאיר את זה.

מירב ישראלי: פשוט זה לא קיים בלשון העברית זה משהו שהוסף.

גאלב מג'אדלה: תאמיני לי שאם אין בזה הגיון אנחנו נוציא את זה.

מירב ישראלי: בסדר.

מירב ישראלי: תקציב המוסד – 12) הוצאות המוסד יכוסו מאוצר המדינה ויהיו כלולות בתקציב המדינה.

מירב ישראלי: הצעת תקציב – מנהלת המוסד תערוך לתאריך שאותו קבע השר הצעת תקציב שנתי למוסד ותגישה לאישור הממשלה באמצעות השר.

מירב ישראלי: זה זהה היום ללשון העברית.

מירב ישראלי: האוצר יעביר את הערותיו בעניין הזה כפי שנאמר לנו כאן.

מירב ישראלי: יש סעיפים אחרים, אני לא אכנס לזה, שהיום מכניסים לתאגידים סטוטורים אנחנו נדון בזה, גם נושא של איסור העברת נכסים, כל מיני נושאים שנצטרך אולי להכניס לסעיף.

מירב ישראלי: ביקורת מבקר המדינה – 14) המוסד הוא גוף מבוקר כמשמעותו בחוק מבקר המדינה תש"ח- 1958 וביצוע זה שר התרבות.

מירב ישראלי: עכשיו תחילה מכיוון שכמובן צריך למנות וכל זה אני אכניס סעיף תחילה שהוא פתוח וידון לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מירב ישראלי: עכשיו, לגבי דברי ההסבר, אם יש סוגיות שרוצים שאני אכניס לדברי ההסבר כדי שלא תעלה טענה של נושא חדש בין ראשונה, לשנייה שלישית אפשר להכניס בדברי ההסבר דברים שהוועדה תדון בהם, מעבר למה שדיברנו כאן.

קריאה: כמה זמן לדברי ההסבר.

מירב ישראלי: לא, עכשיו.

מירב ישראלי: צריך להגיד את זה עכשיו.

מירב ישראלי: אני כבר אעביר את זה לניסוח את מה שהוועדה תאשר.

יעל אחי לאה: אולי נחכה שיהיה לנו זמן לדון קצת בינינו, אולי יש נושאים שאנחנו רוצים להכניס לא להכניס.

מירב ישראלי: אם יש נושאים שנגעתי בהם פה ואתם תרצו להרחיב לגביהם אז פשוט תעבירו לי ונכניס את זה לדברי ההסבר.

מירב ישראלי: נושאים חדשים לגמרי יהיה לי קצת קשה להכניס עכשיו.

מירב ישראלי: עוד חובה שיש לנו בתקנון זה לפרסם בדברי ההסבר עלות משוערת של החוק וזה אני פונה לאוצר.

מירב ישראלי: אני פשוט חייבת לפרסם את זה בכחול, בדברי ההסבר.

מירב ישראלי: אז אם אתם יכולים להעביר לי איזו שהיא עלות משוערת אם נתבסס על האקדמיה.

מירב ישראלי: אני אכתוב שזה משוער.

מיכאל מלכיאור: זה היה מדובר על סכום של 5 מיליון שקלים.

מירב ישראלי: אם אפשר להגיד לי כבר עכשיו עוד יותר טוב.

נאדיה חילו: דובר על 5 מיליון 300.

מירב ישראלי: משרד האוצר, אני יכולה להכניס 5 מיליון 300 אלף?

מיכאל מלכיאור: זו הערכה משוערת זה לא מחייב.

נאדיה חילו: אז תכתבי הערכה משוערת.

אודי כהן: אפשר לשקול אפשרות בדברי ההסבר שאחר כך אומרים שזה חדש, להכניס גם את העניין של האקדמיה ללשון ואומנות הערבית.

יצחק רייטר: אנחנו עשינו עבודת הכנה כשהתחלנו במכון תומה מטעם הפורום להסכמה אזרחית לעשות, להכין את החוק הזה ויש לנו כבר איזו שהיא עבודה שעשינו והצענו שזה יהיה האקדמיה ללשון ולתרבות הערבית.

יצחק רייטר: לפחות את התחום של ספרות יחד עם לשון חייבים לכלול בהצעה הזאת.

יצחק רייטר: אז אני מציע להכניס את זה בשלב הזה בדברי ההסבר ואחר כך לקראת קריאה שנייה ושלישית לדון במשמעויות של זה.

חנן ארליך: אנחנו מתנגדים לזה.

חנן ארליך: יש את המועצה הישראלית לתרבות ואומנות.

נאדיה חילו: היא לא נכנסת למגזר הערבי.

חנן ארליך: היא בהחלט נכנסת.

נאדיה חילו: מעט מאוד.

מיכאל מלכיאור: דובר פה על החקר האקדמי שהחקר אקדמי של התרבות שלא נעשה.

מיכאל מלכיאור: זה לא התפקיד של הגוף שלך.

מירב ישראלי: זה דומה, יש לגבי, נראה לי שההתייחסות פה הייתה למשהו קצת יותר רחב כמו ספרות.

מירב ישראלי: בעקרון, יש בחוקים של הרשות הלאומית לאידיש והרשות הלאומית ללדינו שיש שני חוקים כאלה, שמה יש באמת התייחסות גם לחקר השפה וגם לתרבות שהיא ברקע של השפה.

מיכאל מלכיאור: מההיבט הזה וזה לא בא לגרוע.

מירב ישראלי: אני אכניס את זה לדברי ההסבר.

מיכאל מלכיאור: תכניסי את זה לדברי ההסבר.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה כבר עכשיו לעשות את ההצבעה פה וכל אחד יכול להמשיך לשוחח.

מיכאל מלכיאור: אני רק מבקש דבר אחד מנציגי הממשלה פה, גם מאחר והייתה נכונות של כולם פה להתחשב בדעת הממשלה אבל אני מבקש ממכם לעבוד במהירות כי אנחנו רוצים להעביר את זה מהר.

מיכאל מלכיאור: אז לכן תשימו בתוך כל הסדרי עדיפות שלכם מקום גבוה ותתחילו את הדיונים הפנימיים ביניכם כך שתוכלו לבוא במהירות לוועדה עם עמדה מגובשת של הממשלה.

מיכאל מלכיאור: זה חשוב לנו בשביל המשך הטיפול ואני לכן מאיץ בכם.

מיכאל מלכיאור: אני אעשה את זה גם בהמשך כי אני לא מתכוון למשוך את זה עד אין סוף גם אחרי הקריאה הראשונה.

יעל אחי לאה: בשלב זה רציתי להעלות נושאים שראוי להתייחס אליהם.

יעל אחי לאה: הנושא הראשון שכבר הועלה על ידי נציג משרד התרבות הוא השאלה אם רוצים להקים את הגוף הזה כתאגיד או כמועצה.

מיכאל מלכיאור: זה כבר הועלה.

יעל אחי לאה: נושא נוסף זה המבנה המוסדי של הגוף הזה.

יעל אחי לאה: לפי מה שקבוע בתקנון של האקדמיה ללשון העברית מדובר בגוף שלפחות מאוד שונה מההמלצות שלנו לגבי מבנה רצוי של תאגיד ציבורי הוא גוף מאוד רחב, יש גם מנהלה או מנהלת שבדרך כלל אנחנו כבר מציעים שלא להקים אותו כי אנחנו חושבים שהוא מסרבל את המבנה הפנימי של התאגיד ואנחנו מציעים שאם כבר יוקם תאגיד שהוא יהיה תאגיד עם מועצה של עד 15 חברים.

יעל אחי לאה: בניהול מנהל אני לא יודעת אם צריך מנהל או לא.

יעל אחי לאה: ואני לא חושבת שיש צורך בכל המבנה הרחב והמסורבל הזה.

יעל אחי לאה: שאלה נוספת כללית היא האם רוצים לכלול משהו מההסדרים הקבועים בתקנון האקדמיה לשפה העברית שהוא לא, בתוך הוראות החוק.

יעל אחי לאה: כי הרבה מההוראות שקבועות בתקנון היום מקובל לקבוע אותם בחוק.

מיכאל מלכיאור: אם יש דברים כאלו שאתם חושבים שראוי וכך מקובל לקבוע בגוף החוק אז אנחנו נעשה את זה.

מירב ישראלי: זו הערה שהעלתי אז זה יהיה.

יעל אחי לאה: מה שאני רק הייתי מציעה שאנחנו נעשה את הדבר הזה בשיתוף עם האקדמיה ללשון העברית גם כדי ללמוד מהניסיון איך המבנה הזה פועל ויכול להיות שנצטרך לדון גם עם העמותה שאני לא זוכרת מה ששמה שהאקדמיה לשפה הערבית שכבר קיימת.

יעל אחי לאה: יכול להיות שלהם יש כבר מבנה שכבר פועל, שהם כבר מרוצים ממנו.

יעל אחי לאה: אני מציעה שהדברים האלה ידונו.

מיכאל מלכיאור: זו התחייבות שזה ידון.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לכולכם.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נעשה עכשיו הצבעה.

מיכאל מלכיאור: מי מצביע בעד הנוסח כפי שהוקרא על ידי היועצת המשפטית.

מיכאל מלכיאור: אנחנו שלושה ומאחר ואין אחרים שיש זכות הצבעה אז אין מתנגדים ואין נמנעים.

מיכאל מלכיאור: גם אחרים שהיו פה ועזבו אותנו במשך הדיון גם הם תומכים בעניין.

מיכאל מלכיאור: הצבעה בעד הנוסח – 3 נגד – אין נמנעים – אין