ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 163, 2007-01-17 09:00

ישראל חסון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

ישראל חסון: אנחנו דנים בתקנות האחריות לפיצוי נזקי זיהום בשמן (היטל השתתפות בקרן הבין-לאומית), התשס"ז-2006.

אריה רונה: אני אסביר בקצרה את המהות.

אריה רונה: הכנסת אישרה את החוק שמכוחו אנחנו רוצים להתקין את התקנות.

אריה רונה: החוק נכנס לתוקפו ב-21 באוקטובר 2005 והוא קובע שהאחריות לפיצוי נזקי זיהום בשמן נועד לאפשר הצטרפות ישראל לשתי אמנות בין-לאומיות חשובות מאוד: האחת היא האמנה הבין-לאומית בדבר האחריות לנזקי שמן, והשנייה, הקמת הקרן שתפצה מדינות במידה ויקרה זיהום בחופיהן.

אריה רונה: הפיצוי הוא עד גובה של 400 מיליון דולר, סכום שכל פעם משתנה.

אריה רונה: באמנות הללו מנמצאות היום 98 מדינות, כאשר כל שנה מצטרפת מדינה או שלוש מדינות, ואנחנו נאלצים להתקין תקנות כדי שנוכל להסדיר את אופן התשלום לקרן וגם כדי שנוכל לגבות מהגורמים שמייבאים דלק למדינת ישראל.

אריה רונה: התשלום הראשון לקרן צריך להיות כבר בחודש ינואר השנה ולכן אנחנו מבקשים לאשר את התקנות.

אריה רונה: כפי שאמרתי, החוק עבר בכנסת באוקטובר 2005 והתקנות מכוח החוק הזה מותקנות עכשיו.

ישראל חסון: אני מבין שבעצם מדינת ישראל לקחה כאן את מה שלא נהוג בכל העולם.

ישראל חסון: בכל העולם היבואנים משלמים באופן ישיר.

ישראל חסון: למדינת ישראל יש את השיקולים שהם מובנים.

ישראל חסון: מדינת ישראל גובה מה שנקרא BACK TO BACK וזה שקוף לחלוטין?

אריה רונה: זה שקוף לחלוטין.

ישראל חסון: אין שקל נוסף מעבר לזה?

אריה רונה: אין שקל נוסף.

אריה רונה: אנחנו לקחנו את חברת הביטוח של המדינה, חברת ענבל, והגענו אתה להסכם שהיא תגבה את הכספים ותעביר אותם לקרן.

אריה רונה: העמלה מתקציבנו, 43 אלף שקלים שנשלם לחברת ענבל, לא ליבואן, כדי שהחברה לא תעבור בחינם.

ישראל חסון: לגבי תקרת הסכום שהקרן מפצה, זה משתנה?

אריה רונה: כן.

אריה רונה: היום זה 303 מיליון.

אריה רונה: זה לפי ה-SDR, והסכום מתעדכן מדי חודש.

אריה רונה: יבואני הדלק ישלמו את ההיטל בלירות אנגליות וכמות התשלום מתורגמת לפי ה-FDR והיא הבסיס לחישוב המוניטארי של הקרן.

ישראל חסון: גובה התשלום נקבע לפי ההוצאה של הקרן בשנה הקודמת?

אריה רונה: כן.

אריה רונה: גובה הפיצויים ששילמה הקרן בשנה הקודמת הוא סכום ההשתתפות בקרן בשנה השוטפת.

אריה רונה: הקרן מתכנסת פעם בשנה וקובעת אם יש נזקים ואז היא גובה.

אריה רונה: למשל, עכשיו בנורבגיה קרה נזק גדול שכל מאה המדינות יצטרכו להשתתף בו.

קריאה: כדי לא להטעות, יש גם תשלומים שלא קשורים בפיצוי.

קריאה: הקרן למעשה מחולקת לשתי קטגוריות: קטגוריה אחת היא היטל שמכסה את ההוצאות האדמיניסטרטיביות של הפעלת הקרן, וכולל את כל הוצאות הפיצויים ששולמו בסכומים קטנים עד 3 מיליון לירות אנגליות.

קריאה: הסכומים האלה משולמים בקרן נפרדת.

קריאה: הקרן השנייה שתחת אותה מסגרת היא תביעות בהיקפים גדולים והיא על בסיס התביעות בשנה הקודמת.

קריאה: הסכום ישולם בכל מקרה.

קריאה: השנה קיבלנו חיוב בקרן הראשונה, שהיא הוצאות אדמיניסטרטיביות ותביעות קטנות, בשיעור של 25 אלף לירות אנגליות, שזה יחולק ליבואני הדל על-פי משקלם היחסי.

ישראל חסון: אני רוצה להיכנס להקראת התקנות.

ישראל חסון: בשעה 10:00 יש לנו ישיבה לזכרו של יורי שטרן.

יעקב פרידגוט: הערה כללית.

יעקב פרידגוט: כמובן לגופו של עניין אין לנו הערות והנושא הוא נושא חשוב של שמירה על איכות הסביבה.

יעקב פרידגוט: גם הנושא הזה קשור למערכת הכוללת של כל הנושא של מחירי דלקים בישראל.

יעקב פרידגוט: כיום, לאחר הפרטת בתי זיקוק אשדוד, בוטל הפיקוח על המחירים לגבי מה שנקרא שער בז"ן.

יעקב פרידגוט: לעומת זאת, משום מה עדיין לא הוסר הפיקוח לגבי מוצרים מסוימים לצרכן.

יעקב פרידגוט: כשקובעים את המחיר מפוקח, צריך להעיר את תשומת לבה של הוועדה ולומר את זה, מה שנראה מובן מאליו, שמה שנכנס פה בעצם זה רכיב חדש בעלות המוצר, שזה המחיר שמשלמים לקרן, ומובן מאליו שבקביעת המחיר המרבי של המוצר, כל מה שבפיקוח – אם הוא לא בפיקוח, אין בעיה – צריך להוסיף את הרכיב הזה למחיר המרבי של אותם מוצרים שנמצאים בפיקוח.

אריה רונה: זה יכול להיות בעיה לחברת הדלק כי הקרן היא הדלק התורם שחייב בהיטל הוא רק דלק עמיד.

אריה רונה: אלה תזקיקי דלק שמיובאים על-ידי חברות הדלק, וזה לא חל.

יעקב פרידגוט: לא ביקשתי שיוסיפו דבר שלא צריך.

יעקב פרידגוט: אבל אמרתי שבמידה שיהיה תשלום כלשהו שכן חל.

ישראל חסון: אם כך, צריך להוריד את ההערה שלך.

ישראל חסון: ההערה לא רלוונטית למחיר לצרכן.

רננה שחר: תקנות האחריות לפיצוי נזקי זיהום בשמן (היטל השתתפות בקרן הבין-לאומית), התשס"ו-2006.

רננה שחר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 34(ה) ו-38(א) לחוק האחריות לפיצוי נזקי זיהום בשמן, התשס"ד-2004 (להלן – החוק), באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1.

רננה שחר: הגדרות.

רננה שחר: בתקנות אלה - "הודעת הקרן" – כל הודעה שניתנה למנהל מאת מנהל הקרן הבין-לאומית, המפרטת את גובה היטל ההשתתפות השנתי, כולו או חלקו, החל בגין קבלת שמן משתתף בישראל.

רננה שחר: "היטל השתתפות" – היטל השתתפות בקרן הבין-לאומית החל על מקבל חייב לפי סעיף 34(ב) לחוק.

רננה שחר: "יום עסקים בנקאי" – כמשמעותו בהוראות הבנקאות (שירות ללקוח) (מועד זיכוי וחיוב בשיקים), התשנ"ב-1992.

רננה שחר: "מועד התשלום" – המועד לתשלום היטל השתתפות לפי תקנה 7(1).

רננה שחר: "מקבל" – בעל מטען או יבואן של שמן משתתף, לרבות חברה בת, חברה מסונפת או חברה קשורה, כהגדרתן בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968, ולגבי חברה מסונפת וחברה קשורה כאמור – ובלבד שהיא בשליטה של אותו בעל מטען או יבואן.

רננה שחר: "מקבל חייב" – מקבל אשר קיבל בשנת כספים יותר מ-150,000 טון שמן משתתף.

רננה שחר: "רבעון" – תקופה של שלושה חודשים שתחילתה ב-1 בינואר, ב-1 באפריל, ב-1 ביולי וב-1 באוקטובר, לפי העניין.

רננה שחר: "שמן משתתף" – כהגדרתו בסעיף 34(א) לחוק, ובלבד שהוא "שמן משתתף" כהגדרתו בפסקה (3) בסעיף 1 לאמנת הקרן, שנוסחה העברי נתון בתוספת הראשונה, ועל פי הנחיות הקרן הבין-לאומית לעניין זה, כפי עדכונן מזמן לזמן, המופקדות לעיון הציבור במשרדי המנהל בחיפה.

יעקב פרידגוט: לגבי הגדרת "המקבל", עם כל הכבוד, אני חושב שהציגו אותה גם מעבר למגמה וגם מעבר לסמכות.

יעקב פרידגוט: מי שחייב בתשלום ההיטל הוא בעל המטען.

יעקב פרידגוט: לא יכול להיות שבהזדמנות חגיגית זו ירחיבו מעבר למה שהחוק מתיר בהגדרה לרבות חברה בת, חברה מסונפת או חברה קשורה.

יעקב פרידגוט: לדוגמה, חברה מסונפת זו חברה שבעל העניין הוא בעל מניות ב-25 אחוזים.

יעקב פרידגוט: עם כל הכבוד, יש חוק במדינה, חוק החברות ולא יכול להיות שיטילו על מישהו שהוא לא בעל המטען.

יעקב פרידגוט: מטילים עליי רק בגלל שאני חברה מסונפת?

יעקב פרידגוט: פשוט לא סביר.

רננה שחר: אני מסכימה שיש חוק במדינת ישראל.

רננה שחר: סעיף 35 לחוק האחריות לפיצוי, הוא החוק שמתוכו אנחנו מחוקקים, קובע לצורך חישוב כמות השמן וכולי.

רננה שחר: ההסבר הוא פשוט והוא בשני מישורים.

רננה שחר: הסעיף הזה בא למנוע שחברה תקים הרבה חברות בת.

רננה שחר: עוד אומר שההגדרה בספנות היא הגדרה מצמצמת לעומת הגדרת סעיף 35 לחוק משום שסעיף 35 לחוק אומר שכל כמות שמן וכולי.

רננה שחר: כאן סייגנו שלגבי חברה מסונפת, מדובר ב-50 אחוזים ובלבד שהיא בשליטה של אותו בעל מטען ויבואן.

רננה שחר: כלומר, גם את זה סייגנו.

יעקב פרידגוט: עם סעיף 35 אין לי בעיה.

יעקב פרידגוט: המטרה של סעיף 35, היא כמו שהסברת.

יעקב פרידגוט: זה נכון שאדם לא יעקוף כדי שירד בצורה מלאכותית מהכמות המינימאלית של 150 אלף, כלומר, 100 אלף בחברה שלי ועוד 20 אלף בחברה מסונפת.

יעקב פרידגוט: זה בסדר גמור.

יעקב פרידגוט: במקרה כזה כשעושים דבר כזה, לוקחים בחשבון את כל הכמות של הקונצרן.

יעקב פרידגוט: זה סעיף 35.

יעקב פרידגוט: בסעיף 35 כתוב לצורך חישוב כמות השמן המשתתף.

יעקב פרידגוט: לצורך הזה בלבד, של בעל מטען או יבואן בשנת כספים, תובא בחשבון כל כמות שמן משתתף שיובאה גם באמצעות חברה בת, אבל אז מי שמייבא, חברת הבת היא זו שמייבאת את השמן, ואז מצרפים את הכמות שלה.

יעקב פרידגוט: בהגדרת מקבל אמרתם בעל מטען או יבואן של שמן משתתף.

יעקב פרידגוט: נניח שכאן חברת האם היא מאה, כדי להתחמק היא תיתן לחברה מסונפת שלה עוד מאה.

יעקב פרידגוט: כאשר חברה בת מייבאת, זה בסדר גמור ואין לי בעיה עם זה, אבל כשאתם אומרים שבעל מטען או יבואן של שמן משתתף, לרבות חברה בת, אתם לא קושרים את זה שחברת הבת צריכה – כדי להיכלל בעניין - לייבא גם כן.

יעקב פרידגוט: כאן אפשר לחייב את החברה המסונפת, גם היא לא ייבאה.

רננה שחר: אם היא לא ייבאה, זה לא נחשב בכמות השמן.

יעקב פרידגוט: תתקנו את ההגדרה.

רננה שחר: לא צריך לתקן את ההגדרה.

יעקב פרידגוט: כן צריך כי ברגע שאת כותבת בעל מטען או יבואן, לרבות חברה בת, את יכולה לפנות ישירות גם לחברה בת.

רננה שחר: עזוב את ההגדרה.

רננה שחר: ההסבר המהותי חל על מי שמביא לארץ שמן.

רננה שחר: זה על דעת משרד המשפטים.

ישראל חסון: אני לא מסוגל לפסוק בהערה כי מדובר בדיון משפטי.

ישראל חסון: הרוח של הדברים ברורה, ועל הכוונה אין ויכוח.

ישראל חסון: המטרה היא למנוע ניסיון של התחכמות מלפזר את הכמות.

ישראל חסון: את זה הוא מקבל ואין בעיה.

ישראל חסון: הוא אומר שהוא לא רוצה לשאת באחריות למטען שהגיע או בעיה שנוצרה כתוצאה מכל דבר שהוא, שחברה בת עשתה את זה או חברה שמסונפת.

יעקב פרידגוט: הבעיה היא בדיוק הפוכה.

יעקב פרידגוט: חברת הבת לפי ההגדרה תשא באחריות של חברה מסונפת.

יעקב פרידגוט: גם כשהיא ייבאה אפילו בשקל אחד, למה שהיא תשלם?

יעקב פרידגוט: תתקנו את ההגדרה כי זה מה שכתבתם.

יעקב פרידגוט: עם סעיף 35 בחוק אין לי בעיה.

יעקב פרידגוט: שיהיה כתוב כמו שכתוב שם.

רננה שחר: כאן מדובר בהסדר יישומי.

יעקב פרידגוט: עם כל הכבוד, צריך לכתוב את זה נכון משפטית, כי זה בפירוש לא נכון.

רננה שחר: אנחנו מקריאים את התקנות.

רננה שחר: בתקנה עצמה תאמר לי היכן זה בעייתי.

לאה ורון: יש הערה של עורך-דין וייזר ששלח אתמול בלילה והוא שואל למה משתמשים במילה שמן בעוד שהתרגום המילולי של המילה OIL בעברית הוא נפט.

יעקב פרידגוט: לא נכון.

ישראל חסון: ההערה של עורך-דין וייזר נרשמה.

ניר ימין: באותו הקשר של ההגדרות, בהגדרה של מקבל, הגיעה הערה נוספת של עורך-דין פישר שמייצג את בז"ן והוא אומר שאם היבוא מתבצע על-ידי חברות בשליטה שלא נכנסות להגדרות של חברה מסונפת וכן הלאה, לכאורה החברה ששולטת בחברה אחרת ויכולה לייבא נפט – לא לייבא באופן מעשי אלא לייבא באמצעות החברות שהיא שולטת בהן – שלא להיכנס בגדר ההגדרה הזאת של מקבל ולכן היא לא תשלם היטל השתתפות.

רננה שחר: אני לא יכולה להתמודד עם הדבר הזה.

רננה שחר: לפי דעתנו ההגדרה כן עונה על הדבר הזה.

רננה שחר: אפשר להוסיף אחרי "לרבות", "לרבות באמצעות חברת בת" ואז אולי זה יראה שזה מכוון למקבל.

יעקב פרידגוט: זה בסדר.

יעקב פרידגוט: אין לי בעיה.

יעקב פרידגוט: זה כמו בסעיף 35.

לאה ורון: יש למישהו עוד הערות כלשהן להגדרות?

אלון אונפוס: מדוע המושג מנהל שחוזר על עצמו בתקנות לא הועתק מהחוק עצמו?

רננה שחר: הצענו, אבל זה היה במשרד המשפטים והם הוציאו את זה.

רננה שחר: ההגדרות שבחוק שוות גם לתקנות.

אלון אונפוס: אני מדבר מבחינת היחסים שלנו מול הקרן.

אלון אונפוס: שר התחבורה בזמנו הצהיר שמי שאחראי למעשה מול הקרן היא מדינת ישראל בגלל הסיבות שהיושב-ראש פירט בתחילת הדיון.

אלון אונפוס: לכן הייתי חושב שראוי שבתקנות יהיה המושג של מנהל.

רננה שחר: אם הוועדה תחליט, אין לנו התנגדות.

רננה שחר: אנחנו הצענו את זה, אבל זה לא מקובל בחקיקה.

לאה ורון: בנוסח שהעברתם למשרד המשפטים הייתה הגדרה של מנהל ומשרד המשפטים הוציא אותה?

רננה שחר: נכון.

ישראל חסון: אתה חושב שעלולה להיווצר איזושהי בעיה בפרשנות?

ישראל חסון: הרי אם בתקנות לא מופיעות תקנות מסוימות והן מופיעות בחוק, בוודאי שהתקנות הן מכוח החוק ומשתמשות בהגדרות שקיימות בחוק.

אלון אונפוס: הקשר בין הקרן לבין מדינת ישראל נעשה באמצעות המנהל.

ישראל חסון: הדבר הזה לכאורה מבחינת הקרן הוא שקוף.

ישראל חסון: זה לא מעניין אותה.

ישראל חסון: התקנה לא צריכה לעניין אותה.

ישראל חסון: התקנה זה ההתנהלות הפנימית של המנהל.

ישראל חסון: הוא מסתכל על זה מזווית הראייה של משרד החוץ ואומר שלו זה חשוב כיצד הקרן תראה.

ישראל חסון: את הקרן זה ממש לא צריך לעניין.

ישראל חסון: הוויכוח כאן לטעמי הוא לא כל כך מהותי, אבל התקנות הן רלוונטיות בין המנהל ליבואן.

ישראל חסון: מבחינת הקרן, היא מכירה רק גורם אחד והוא המנהל.

לאה ורון: מה גם שבקטע המסמיך יש הגדרה של מנהל.

רני עמיר: אני לא חושב שזה נכון שהמנהל יהיה רשום גם בהגדרתו בתקנות, למרות שחלק מההגדרות כאן מופיעות בחוק.

ישראל חסון: זה טכני.

ישראל חסון: אין שום בעיה.

ישראל חסון: על מנת להסיר ספק, נכניס את הגדרת המנהל שמוגדרת בחוק.

רננה שחר: המנהל כהגדרתו בחוק.

ישראל חסון: אנחנו מצביעים על סעיף 1 עם התיקון המוצע.

ישראל חסון: מי בעד?

ישראל חסון: סעיף 1 – אושר פה אחד

רננה שחר: 2.

רננה שחר: דיווח על כמויות שמן.

רננה שחר: (א) עד סוף החודש הראשון של כל רבעון ידווח מקבל למנהל, לפי טופס שהוא הורה עליו, על כמות השמן המשתתף שקיבל כמפורט להלן: (1) כמות השמן המשתתף שקיבל ברבעון הקודם (להלן – כמות רבעונית).

רננה שחר: (2) הכמות המצטברת של שמן משתתף שקיבל מתחילת אותה שנת כספים עד תום הרבעון הקודם (להלן – כמות מצטברת), למעט ברבעון שתחילתו בחודש ינואר שבו ידווח על כמות השמן המשתתף השנתית שקיבל בשנת הכספים הקודמת (להלן – כמות שנתית).

רננה שחר: (ב) המנהל רשאי, לצורך אימות הנתונים, להעביר את הנתונים והטפסים שהועברו לו לפי תקנת משנה (א) למנהל רשות המסים במשרד האוצר.

רננה שחר: אגף המכס קצת עיכב את התשובה שלו בעניין הזה, אבל בסופו של דבר הם ביקשו שנוריד את תקנת משנה (ב).

רננה שחר: אנחנו לא חושבים להוריד את הסמכות של המנהל להעביר נתונים למכס.

רננה שחר: מאחר שזה אמור להיות בפרוצדורה נפרדת, אימות הנתונים עם המכס לפי פקודת הנכס, אנחנו מבקשים להוריד את התקנה הזאת.

רננה שחר: משרד המשפטים לא מתנגד לכך.

רננה שחר: כלומר, סימון (א) יורד.

ניר ימין: באשר לתקנה 2 יש הערה של עורך-דין וייזל מלשכת עורכי-הדין שהיא מתקשרת להערה הראשונה שלו שמנהלת הוועדה הציגה.

ניר ימין: הוא אומר שצריך להיות כתוב הכמות של הנפט המשתתף.

אריה רונה: נפט הוא לא שמן עמיד.

אריה רונה: אם נכתוב נפט, עושים תקנות על נפט ולא על שמן.

ישראל חסון: יש למישהו הערות לסעיף 2?

ישראל חסון: מי בעד סעיף 2, תוך הורדת סעיף (ב)?

ישראל חסון: סעיף 2 – אושר פה אחד

רננה שחר: 3.

רננה שחר: קביעת כמות שמן משתתף (א) היה למנהל יסוד סביר להניח כי הנתונים שמקבל דיווח עליהם ביחס לכמות רבעונית, כמות מצטברת או כמות שנתית של שמן משתתף שקיבל, אינם נכונים, יחולו הוראות אלה: (1) המנהל יודיע למקבל על אי נכונות הנתונים כאמור בתוך 10 ימים מיום שנודע לו עליה.

רננה שחר: (2) המנהל יערוך בירור בנוכחות המקבל הנוגע בדבר, לקביעת כמות השמן המשתתף שהוא קיבל.

רננה שחר: (3) המנהל רשאי לדרוש מהמקבל להציג כל מידע או מסמך לאימות הנתונים שעליהם דיווח.

רננה שחר: המסמכים והמידע כאמור יוצגו למנהל במסגרת הבירור או עוד קודם לכך, לפי הוראתו.

רננה שחר: (4) בירור ייערך בתוך 30 ימים מיום שהודיע המנהל למקבל כאמור בפסקה (1), על אי ההתאמה, ואולם בירור לעניין כמות שנתית ייערך לא יאוחר מיום 30 במרץ של שנת הכספים שלאחר שנת הכספים שלגביה מתקיים הבירור.

רננה שחר: (5) המנהל יודיע למקבל על החלטתו בבירור לגבי כמות השמן המשתתף שהוא קיבל, בתוך עשרה ימים מעריכת הבירור.

רננה שחר: החלטתו של המנהל בבירור לגבי כמות שנתית היא סופית.

רננה שחר: (ב) לא היה למנהל יסוד דביר להניח כי הנתונים שדיווח עליהם מקבל אינם נכונים, תחושב כמות השמן המשתתף לפי דיווחי אותו מקבל.

ישראל חסון: מאיפה למנהל יש אינפורמציה על כמות השמן?

אריה רונה: אנחנו יודעים כמה אוניות מגיעות לארץ ואפשר לעשות הערכה.

רננה שחר: בהחלט בכוונתנו לקבל היתר משר האוצר ולעשות השוואת נתונים מול המכס.

ישראל חסון: כדי לפרוק את הנפט הגולמי בארץ, אתה צריך את האישור.

ישראל חסון: בסופו של דבר יש הרבה גורמים מהם צריך לקבל את האישור לפריקה.

רננה שחר: מינהל הדלק אמר שהוא לא מאשר.

אריה רונה: יש שני גורמים שיכולים לייבא, האחד מהם הוא מז"ן והשנייה היא חברת חשמל.

ישראל חסון: עזוב מי יכול לייבא, כי מחר יכול לייבא גם עסק פרטי שיאמר שהוא קונה ומזקק כאן באופן פרטי, והוא יוכל לייבא.

ישראל חסון: אין עוד איזושהי צומת שצריך לעבור כדי לייבא נפט גולמי?

אריה רונה: אנחנו יודעים כמה אוניות מגיעות, יודעים את כמות המטען.

ישראל חסון: אני סומך על דלק שהם יגלגלו על הצרכן.

ישראל חסון: אנחנו ערוכים לזה.

רננה שחר: בכל אופן, בהחלט בכוונתנו להסדיר חילופי נתונים מול המכס.

קריאה: מה המצב עד היום?

רננה שחר: אלה תקנות חדשות.

אריה רונה: כל אוניה שמגיעה לחופי ישראל צריכה להודיע למשרד שלנו שיש לה גם ביטוח שנקרא CNC והיא ממלאת טופס מסודר שבו היא אומרת שהיא מגיעה ביום מסוים, שהיא מביעה כמות דלק מסוימת ושהיא מבוטחת כי אחרת לא ניתן לה להיכנס.

אריה רונה: אנחנו יודעים כמה אוניות מגיעות ואין לנו בעיה עם זה.

אריה רונה: החוק הזה לא מסדיר את תנועת הדלק אלא מטפל אם חס וחלילה קרה זיהום, איך לפצות את מדינת ישראל אם קרה זיהום, וזה בהצטרפות לאמנה בין-לאומית.

יעקב פרידגוט: לגבי כמות שנתית וסופית, כיוון שהמנהל מקבל פה החלטה מעין שיפוטית, לאחר בירור, מן הראוי, וכך זה מקובל, שתהיה ועדת ערער כלשהי שבמידה ומישהו חושב שהמנהל טעה.

ישראל חסון: אני עכשיו מתייעץ אתך.

ישראל חסון: אני מבין שמנגנון כזה לא קיים בקרן.

ישראל חסון: באה מדינת ישראל ואומרת שהיא מייצגת אותך בקרן.

ישראל חסון: בהנחה שמדינת ישראל לא הייתה אומרת שהיא מייצגת אותך בקרן, החרב שהייתה מונחת מעל ראשך הייתה מתקיימת באופן ישיר.

ישראל חסון: אם הייתה תקלה או אם היה משהו, אתה הכתובת.

ישראל חסון: כאן, במציאות הזו, לכאורה מדינת ישראל תשלם את הסכום שהיא מחויבת ותתחיל הליך של בירור מולך, ואתה מבוטח.

ישראל חסון: אם אתה יבואן וחבר בקרן, אין לך אינסטנציה כזאת.

לאה ורון: היישום של האמנה בישראל קצת שונה.

יעקב פרידגוט: יש עקרונות יסוד של בירור משפטי.

יעקב פרידגוט: ההחלטה של המנהל לשלם, זה בסדר ואין לי בעיה.

יעקב פרידגוט: אם אתה חושב שהמנהל מתעלל בך, יש לו דעה קדומה נגדך, צריך להיות לך מקום לערער.

ישראל חסון: זה הכול שקוף.

ישראל חסון: אם אין מדינת ישראל, אין מנהל, אין תקנות אלא אתה חבר בקרן.

ישראל חסון: ההחלטה של הקרן היא סופית?

יעקב פרידגוט: אני חושב שלא.

יעקב פרידגוט: אם היא לא נכונה, אין דבר כזה.

יעקב פרידגוט: עם כל הכבוד, המדינה החליטה שמשיקולים שמקובלים עליי שהיא עומדת מול הקרן.

יצחק זיו: תתבע את המנהל בבית המשפט.

יעקב פרידגוט: למה אני צריך את בתי המשפט.

יעקב פרידגוט: יכולה להיות ועדת ערער.

ישראל חסון: אני שאלתי שאלה מקדמית.

ישראל חסון: אנחנו בעצם עושים כאן פעולה של BACK TO BACK משום שכאן מדינת ישראל – כדי לא לחסוך את מקורות האנרגיה שלה כלפי כל העולם – אמרה לקרן שלא תתייחס ליבואנים, שלא תשאל אותם מאיפה זה בא, אני, מדינת ישראל, משלמת.

ישראל חסון: היא אמרה שאני בעצם לוקחת את כל הנהלים והפעילות כמו שיבואן עובד מול הקרן ומעתיקה אותם אחד לאחד לכאן.

ישראל חסון: אם בקרן אין מנגנון כזה של ערער, אז גם כאן לא יכול להיות מנגנון כזה, כי אחרת יקרה מצב שיבואו היהודים החכמים ויאמרו את המשפט הבא: אני מערער.

ישראל חסון: בינתיים מדינת ישראל רצה לשלם כי אין לה ברירה.

ניר ימין: האם את לא חושבת שאפשר אולי למצוא איזשהו נוסח שמדבר כי פה האופציה להניע את תהליך הבורר הזה של המנהל?

ניר ימין: השאלה אם יכולה להיות איזושהי דרך לגרום לבירור על-ידי היבואן שנדרש לשלם, ואז זה אולי עונה על חלק מהדברים.

רננה שחר: האינפורמציה האמיתית היא בידי היבואן.

רננה שחר: הוא יודע כמה הוא ייבא.

רננה שחר: את זה צריך לקחת בחשבון.

רננה שחר: עוד דבר שצריך לקחת בחשבון היא שבגלל שכמות השמן שהוא מייבא היא הבסיס להיטל לשנה הבאה, אז יש לו יתרון מסחרי ברור לצמצם את הכמויות שהוא ייבא.

רננה שחר: לו יש את האינפורמציה, הוא יודע בדיוק כמה הוא ייבא והוא דיווח על כך.

צבי שפירא: אם אוניה נכנסה והיא לא סיימה את הפריקה, זה כמויות מאוד גדולות.

צבי שפירא: הבעיה העיקרית כאן היא לעמוד בלוחות זמנים ולדווח למנהל בזמן.

רננה שחר: נכון.

רננה שחר: בעצם היבואן מסיים בפברואר להגיש לנו את הדיווח השנתי.

רננה שחר: יש לו חודשיים להחליט כמה הוא ייבא.

רננה שחר: להפעיל ערר בזמן הזה זה מאוד בעייתי ואנחנו לא נעמוד בזה.

יעקב פרידגוט: בסעיף 39 לחוק, בתקנות סדרי הדין, כתוב ששר המשפטים, בהסכמת שר התעשייה, יכין תקנות בדבר סדרי הדין וכולי, ולרבות ערעור.

ישראל חסון: אני מבין מה שאתה אומר אבל אני לא מקבל את זה.

ישראל חסון: אני חושב שמדינת ישראל נוקטת כאן באיזשהו קו שהוא באמת נכון.

ישראל חסון: הדבר הנכון הוא להצטרף לאמנה.

ישראל חסון: הדבר השני הנכון הוא לעשות את זה בשקיפות מלאה, לכל כיוון ולכל צד.

ישראל חסון: בוא נדבר במונחים הפרקטיים.

ישראל חסון: במונחים הפרקטיים, על מה יכול להיות כאן ויכוח על יבוא של נפט גולמי?

ישראל חסון: בכל אופן יש לך כאן שתי נקודות קצה שאין לך שום חכמות, וזה הנמלים והשינוע.

ישראל חסון: ההזרמה.

ישראל חסון: על כמה יכול להיות לך כאן ויכוח?

יעקב פרידגוט: אני מסכים שזה יכול להיות נדיר, אבל אני מדבר על העיקרון.

ישראל חסון: אנחנו מצביעים על סעיף 3.

ישראל חסון: מי בעד?

ישראל חסון: סעיף 3 – אושר פה אחד

רננה שחר: 4.

רננה שחר: הודעה למקבל החב בהיטל השתתפות (א) המנהל יודיע לכל מקבל חייב, מהי הכמות השנתית של שחן משתתף שקיבל ואשר בשלה הוא חב בהיטל השתתפות (בתקנה זו – הודעת המנהל) לפי הנתונים שדיווח עליהם אותו מקבל חייב לפי תקנה 2 או לפי הכרעת המנהל בבירור לפי תקנה 3, לפי העניין.

רננה שחר: (ב) מקבל חייב יאשר בחתימתו ובחותמתו את הודעת המנהל ויחזירה למנהל כשהיא חתומה כאמור תוך 14 ימים מיום קבלתה.

רננה שחר: לא החזיר מקבל חייב את הודעת המנהל כשהיא חתומה במועד כאמור, לא יהיה בכך כדי לגרוע מסמכותו של המנהל לכלול בהודעתו לקרן הבין-לאומית לפי תקנה 5, את כמות השמן המשתתף שקיבל אותו מקבל חייב לפי הודעת המנהל.

רננה שחר: הקרן הבין-לאומית מחייבת חתימה של היבואנים על המסמכים וכולי.

ישראל חסון: יש הערות?

ישראל חסון: אין.

ישראל חסון: מי בעד אישור סעיף 4?

ישראל חסון: סעיף 4 – אושר פה אחד

רננה שחר: 5.

רננה שחר: הודעה לקרן (א) המנהל יודיע לקרן הבין-לאומית על הכמות הכוללת של שמן משתתף שנתק

רננה שחר: בלה בידי כלל המקבלים החייבים בישראל בשנת כספים מסוימת, עד יום 30 באפריל של שנת הכספים הבאה אחריה.

רננה שחר: (ב) אין בפתיחת הליך משפטי או הליך אחר נגד פעולות המנהל לפי תקנה 3 או 4 , כולן או מקצתן, כדי למנוע או לעכב מסירת הודעה לקרן הבין-לאומית לפי תקנת משנה (א).

ישראל חסון: יש הערות?

ישראל חסון: אין.

ישראל חסון: מי בעד אישור סעיף 5?

ישראל חסון: סעיף 5 - אושר פה אחד

רננה שחר: 6.

רננה שחר: חישוב היטל ההשתתפות המנהל ייחשב את שיעור היטל ההשתתפות השנתי, כולו או חלקו, החל על מקבל חייב, כמכפלה של היטל ההשתתפות השנתי, כולו או חלקו, החל על כלל מקבלי השמן המשתתף בישראל לפי הודעת הקרן, בכמות השמן המשתתף שקיבל אותו מקבל חייב בשנת הכספים הקודמת להודעת הקרן, כשהיא מחולקת בכמות השמן המשתתף הכוללת שקיבלו כלל המקבלים החייבים בישראל בשנת הכספים הקודמת להודעת הקרן, ויודיע על כך למקבל החייב בהודעת תשלום לפי הטופס שבתוספת השנייה (להלן – הודעת התשלום).

ישראל חסון: יש הערות?

ישראל חסון: אין.

ישראל חסון: מי בעד אישור סעיף 6?

ישראל חסון: סעיף 6 – אושר פה אחד

רננה שחר: 7.

רננה שחר: תשלום היטל השתתפות היטל ההשתתפות ישולם למנהל במועד, דרך ותנאים אלה: (1) בתוך 30 ימים לאחר המצאת הודעת התשלום למקבל החב בהיטל השתתפות, או בתוך תקופה קצרה ממנה ואשר לא תפחת מ-20 ימים, שהורה עליה המנהל בהודעת התשלום ביום עסקים בנקאי, עד שעה 10:00 בבוקר של יום העסקים הבנקאי האחרון לתשלום כאמור.

רננה שחר: (2) באמצעות העברה בנקאית בלבד לחשבון הבנק שצוין בהודעת התשלום.

רננה שחר: (3) בשקלים חדשים לפי שער העברות גבוה או במטבע חוץ שצוין בהודעת התשלום.

ישראל חסון: יש הערה של עורך-דין וייזר.

רננה שחר: קראתי את מה שהוא אומר.

רננה שחר: תסלחו לי, אולי התקנות לא מובנות.

רננה שחר: ההערה שלו היא שהכספים הוחזקו בחשבון במשך 9 חודשים.

רננה שחר: הקרן שולחת חשבונית למדינת ישראל בסביבות ה-15 בדצמבר, אנחנו נקבל את החשבונית בחודש ינואר, ועד ה-1 במרץ צריך לשלם.

רננה שחר: חודשיים, צריך לשלם.

רננה שחר: במועד הזה צריך לתת הודעות למקבלים על גובה הסכום, לתת להם זמן לשלם, ולכן יש כאן את ה-30 ימים וה-20 ימים לפי לוח הזמנים שאנחנו עשינו כי צריך לחשב את ההיטל, לחלק אותו, לוודא אותו, לשלוח הודעות.

ישראל חסון: גם אני הבנתי את זה כמוך.

ישראל חסון: לא הבנתי איך מחזיקים שנה.

רננה שחר: לא מחזיקים שנה.

יעקב פרידגוט: הוא מתבלבל בחובת הדיווח.

רננה שחר: גם כך הזמן שיש ליבואנים לשלם, גם למי שעומד ישירות מול הקרן, הוא חודשיים.

ישראל חסון: מי בעד אישור סעיף 7?

ישראל חסון: סעיף 7 – אושר פה אחד

רננה שחר: 8.

רננה שחר: היטל השתתפות שלא שולם במועד (א) לא שילם מקבל חייב היטל השתתפות החל עליו או כל חלק ממנו, במועד התשלום, תיווסף להיטל או לכל חלק ממנו שלא שולם ריבית פיגורים חודשים בשיעור שקובע החשב הכללי במשרד האוצר מזמן לזמן, לכל חודש החל ביום שלאחר מועד התשלום, שתחושב בנוסף לריבית הפיגורים שלפי הוראות אמנת הקרן.

רננה שחר: (ב) סכום ששולם או שנגבה על חשבון היטל השתתפות שנוספה עליו ריבית נוספת לפי תקנת משנה (א), ייזקף תחילה על חשבון ריבית כאמור.

ישראל חסון: הדבר הזה לא נראה לי מספיק עם שיניים, אבל בסדר.

רננה שחר: כשהיינו בדיונים לגבי החוק, רצינו לקבוע כאן עבירה פלילית על אי-תשלום במועד, אבל הוועדה בסופו של דבר השתכנעה שלא קובעים הוראות פליליות על אי-תשלום ואז נקבעה ההוראה לגבי ריבית מיוחדת.

ישראל חסון: אני מוכרח לומר לך שישתלם מאוד לגורם כזה, שיש מי שמבטח ויחזיק את הכסף.

ישראל חסון: הוא יתדיין אתך וסביר להניח שלא ישלם פיגורים אלא מדינת ישראל תגבה אותו.

ישראל חסון: לפי דעתי רוב הסיכויים שזה מה שיתרחש.

ישראל חסון: התקנה הזו היא בלי שיניים ובתרבות העסקית הישראלית סביר להניח שזה מה שתפגשי.

איריס שליט: צריך לקבוע את זה בחקיקה ראשית, אבל אי אפשר לקבוע את זה בתקנות.

ישראל חסון: בואי נראה את השנה הראשונה.

ישראל חסון: אני מקווה שאני טועה.

ישראל חסון: מי בעד אישור סעיף 8?

ישראל חסון: סעיף 8 – אושר פה אחד

רננה שחר: 9.

רננה שחר: העברת היטל ההשתתפות לקרן הבין-לאומית (א) שולם היטל ההשתתפות במועד התשלום, כולו או חלקו, יעביר המנהל כל סכום ששולם כאמור לקרן הבין-לאומית עד יום 1 במרץ שלאחר מועד התשלום.

רננה שחר: (ב) לא שולם היטל ההשתתפות במועד התשלום, כולו או חלקו, יעביר המנהל לקרן הבין-לאומית כל סכום ששולם באיחור, לרבות ריבית החלה עליו כאמור בסעיף 34(ג) לחוק, בהקדם האפשרי לאחר תשלומו.

ניר ימין: גם כאן יש הערה של עורך-דין וייזר ספציפית לגבי תקנה 9.

ניר ימין: ראית אותה?

רננה שחר: היא נראתה לי נגזרת מאותו עניין.

ניר ימין: כן, היא נגזרת מאותו עניין.

רננה שחר: אני חושבת שהערתו לא נכונה.

רננה שחר: מי שמשלם במועד, לוחות הזמנים הם צרים

ישראל חסון: הוא לא משלם פיגורים.

רננה שחר: הוא לא משלם פיגורים.

ישראל חסון: כספים שהתקבלו ממי שפיגר בתשלום אך עדיין שילם לפני מועד ההעברה.

ישראל חסון: אנחנו נאמר לעורך-דין וייזל שהעליות לירושלים יעשו לו טוב ושיבוא מתל-אביב להסביר את עצמו.

ישראל חסון: מי בעד אישור סעיף 9?

ישראל חסון: סעיף 9 – אושר פה אחד

רננה שחר: 10.

רננה שחר: החזרים למקבל שלח מנהל הקרן הבין-לאומית למנהל החזר כספי בשל תשלומי היטל השתתפות, יחזירו המנהל, תוך 14 ימים מיום שקיבל את ההחזר כאמור, למקבלים שנגבה מהם היטל ההשתתפות באותה שנת כספים שלגביה מתייחס ההחזר כאמור, לפי יחס כמויות השמן המשתתף שקיבלו אותם מקבלים בשנת הכספים הקודמת לשנה האמורה.

רננה שחר: יש מקרים שהקרן מחזירה את הכסף.

ישראל חסון: יש הערות לסעיף 10? אין.

ישראל חסון: מי בעד אישור סעיף 10?

ישראל חסון: סעיף 10 – אושר פה אחד

רננה שחר: 11.

רננה שחר: תחילה.

רננה שחר: אני מבקשת למחוק את סעיף התחילה, כדי שהתחילה תהיה מהפרסום.

יצחק זיו: אני חושב שהתחילה צריכה להיות מיום הפרסום.

ישראל חסון: בסדר.

רננה שחר: תוספת ראשונה (תקנה 1) תרגום נוסח פסקה (3) של הגדרת "שמן משתתף" באמנת הקרן שמן משתתף, פירושו שמן גולמי ושמן לדלק כמוגדר בתת-סעיף (א) ו-(ב) להלן.

רננה שחר: (א) "שמן גולמי" פירושו כל תערובת פחמימנית נוזלית הנוצרת באופן טבעי באדמה, בין אם עברה טיפול כדי להפוך אותה למתאימה להובלה ובין אם לאו.

רננה שחר: המונח כולל גם סוגי שמן גולמי שתזקיקים מסוימים הוצאו מהם (מכונים לעתים "גולמיים מוספים") או כאלה שתזקיקים מסוימים נוספו להם (מכונים לעתים גולמיים "מהולים" או "משוחזרים").

רננה שחר: (ב) "שמן לדלק" פירושו תזקיקים או משקעים כבדים משמן גולמי או מתערובות של חומרים כאמור, המיועדים לשימוש כדלק לייצור חימום או חשמל מאיכות המקבילה למפרט "האיגוד האמריקני לניסוי ולחומרים" לדלק מספר ארבע (ציון 396-69 D), או כבד יותר.

יעקב פרידגוט: מטריד אותי בהגדרה של שמן לדלק, כתבו שפירושו תזקיקים או משקעים וכולי.

יעקב פרידגוט: המונח תזקיקים בעגה המקצועית כולל גם מה שהאמנה והחוק לא חלים עליהם, כמו הבנזינים למיניהם.

ישראל חסון: אני חושב שהבהרנו כאן וזה שקוף.

ישראל חסון: מה שחל באמנה, חל כאן.

ישראל חסון: לא ניתן להוסיף ולא ניתן לגרוע.

ישראל חסון: זו הייתה שאלה מקדמית בתחילת הדיון.

יעקב פרידגוט: הם כתבו שאין הכוונה לזה אבל זה לא מנוסח כאן וזה עלול ליצור אי-בהירות.

רננה שחר: ההגדרה שבסעיף 1 מפנה גם לתוספת הראשונה אבל גם להנחיות הקרן הבין-לאומית כפי שמפורסמות על-ידי הקרן.

רננה שחר: בעצם הקרן מפרסמת – אם זה יעזור לך – רשימה.

יעקב פרידגוט: בהחלט כן.

ישראל חסון: יש הערות לסעיף?

ישראל חסון: אין.

ישראל חסון: התוספת הראשונה – אושרה פה אחד

לאה ורון: אני חושבת שחברי הכנסת יכולים לעיין בתוספת השנייה ואין צורך להקריא אותה.

ישראל חסון: יש הערות לתוספת השנייה?

ישראל חסון: אין.

ישראל חסון: התוספת השנייה – אושרה פה אחד אני שמח שאנחנו מחזקים את התרומה שלנו לאמנות בין-לאומיות שיעזרו לנו באיכות הסביבה שתשפיע על איכות החיים.

רננה שחר: הוועדה הזו עשתה הרבה עבור החוק הזה.

אריה רונה: אנחנו מודים לוועדה ולמנהלת הוועדה.

ישראל חסון: בהצלחה.

ישראל חסון: תודה רבה לכולכם.