ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 154, 2007-01-09 13:30

משה כחלון: שלום לכולם, צהריים טובים.

משה כחלון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

משה כחלון: על סדר היום: תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)(הוראת שעה), התשס"ז-2007.

משה כחלון: ב-12.12 קיימנו דיון על הארכת התקנה.

משה כחלון: היו לנו בעיקר מחלוקות משפטיות כי אמפטיה וסימפטיה כולם גילו.

משה כחלון: ביקשתי מעורכת הדין גרוס ממשרד המשפטים, להעביר אלי, עד יום ראשון לפני שלושה שבועות, חוות דעת משפטית.

משה כחלון: חוות הדעת לא הגיעה, אבל קיבלנו תקנות מנוסחות באופן שונה.

משה כחלון: אני מבקש ממשרד האנרגיה להקריא את התקנות.

משה כחלון: עבורי זה המסמך שלהם ולכן אני מבקש להקריא את התקנות.

משה כחלון: נשמע הערות ונצביע.

זאב גרוס: "תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)(הוראת שעה), התשס"ז-2006".

זאב גרוס: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לחוק מקורות אנרגיה, התש"ן - 1989, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1.

זאב גרוס: על אף האמור בתקנות 2 ו-3 לתקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור), התשס"ד-2004 (להלן - התקנות העיקריות), בתקופת תקפן של תקנות אלה, רשאי אדם - לייצר דגם של מכשיר קירור שמקדם ההתייעלות האנרגטית לגביו הוא כמפורט בתקנה 3(1) לתקנות העיקריות, אם נתקיימו כל אלה: הוא ייצר את אותו דגם של מכשיר קירור כאמור ערב תחילת של תקנות אלה; על פי תקנות 2 ו-3 לתקנות העיקריות, היו תשעים אחוזים או יותר מהדגמים שייצר כדין החל מיום כ"א בטבת התשס"ה (2 בינואר 2005) אסורים לייצור החל מיום י"א בטבת התשס"ז (1 בינואר 2007); הממונה אישר כי הגיש, להנחת דעתו, תכנית בדבר היערכות להפחתה, עם סיום תקפן של תקנות אלה, של מקדם ההתייעלות של הדגם, לפי העניין, כנדרש בתקנה 3(2) לתקנות העיקריות; לייבא דגם של מכשיר קירור שמקדם ההתייעלות האנרגטית לגביו הוא כמפורט בתקנה 3(1) לתקנות העיקריות, אם נתקיימו כל התנאים המפורטים בפסקאות 1(א) – 1(ג), בשינויים המחויבים.

זאב גרוס: למכור דגם מכשיר קירור שיוצר כאמור בפסקה (1), או יובא כאמור בפסקה (2).

זאב גרוס: פרטים אודות האישור האמור בפסקאות (1) ו-(2) ייכללו בתווית האמורה בתקנה 5 לתקנות העיקריות.

זאב גרוס: "דגם" לצורך תקנות אלה – כמשמעותו בתקנה 5(א)(2) לתקנות העיקריות.

זאב גרוס: כאן יש תיקון: במקום ה-1 בינואר זה יהיה מיום פירסומן.

זאב גרוס: על החתום בנימין (פואד) בן אליעזר, שר התשתיות הלאומיות".

משה כחלון: חברי הכנסת יש הערות?

משה כחלון: אתם תומכים בהארכה?

נאדיה חילו: כן, אני מחליפה את ברוורמן.

גלי גרוס: בדיון הקודם ציינו שהתקנות לא נבדקו על ידינו ושמתעוררות כל מיני שאלות משפטיות.

גלי גרוס: הוועדה ביקשה שנעביר חוות דעת.

גלי גרוס: לאחר שקיבלו נתונים ממשרד התשתיות ומגורמים נוספים בתוך הממשלה, שהתייעצנו איתם, חשבנו שנכון יותר יהיה להביא לוועדה נוסח שכולם יכולים לחיות איתו ולא לבזבז את זמנה של הוועדה בכל מיני קשיים משפטיים שאולי אפשר לפתור עוד לפני הדיון.

גלי גרוס: כרגע התקנות קובעות קריטריון שוויוני: מי שנדרש להיערכות לגבי 90% מהדגמים שלו, נותנים לו ארכה מסוימת, אם הוא לא סיים את ההיערכות שלו בתנאים שכתובים כאן.

גלי גרוס: הכללים הללו חלים הן לגבי יצור מקומי וגם לגבי יבואן.

גלי גרוס: לכן אנחנו חושבים שאותם קשיים משפטיים שעלו קודם לא מתקיימים בתקנות האלה.

משה כחלון: בפעם קודמת נשמעה טענת הקיפוח.

גלי גרוס: נשמעה טענת האפליה.

גלי גרוס: כרגע התקנות האלה קובעות קריטריון שוויוני גם כלפי הייצור המקומי, גם כלפי יבואן, גם כלפי ייצור זר.

גלי גרוס: הקריטריון שנקבע הוא קריטריון שכמובן לא כולם נכנסים אליו, אבל הוא קריטריון שמבוסס על האבחנה שנובעת מזה שאם ב-2005 היית צריך להיערך לגבי רוב רובם של הדגמים שלך, 90% ומעלה, אז יש אפשרות שהשנתיים שנתנו לך להיערך לא הספיקו.

גלי גרוס: לכן, מי שהיה צריך להיערך לגבי 90% מהדגמים שלו ולא הספיק, אז לגבי אותם דגמים שהוא עדיין לא הספיק להיערך לגביהם, ומתקיימים התנאים שקיימים בתקנות, אז ניתנת לו הקלה מסוימת.

גלי גרוס: לכן אני חושבת שאותם קשיים משפטיים שהיו בעבר לא מתקיימים כעת.

שושנה רבינוביץ: אמנם הבעיה משפטית נפתרה ברובה אבל בכל זאת יש לי בעיה עם התוצאה.

שושנה רבינוביץ: אם מדברים על היערכות של 90% אז זה אומר שמי שלא נערך בכלל בעצם אפילו מקבל פרס, כי הוא עכשיו פטור לגמרי.

שושנה רבינוביץ: התוצאה היא שיבואן שלא עומד ב-90% האלה לא יכול לייבא דגם מסוים, ואילו יבואן שלא נערך בכלל, ולא השתדל בכלל, כן יכול לייבא את אותו דגם.

שושנה רבינוביץ: זאת בעצם גם פגיעה בתחרות - אחד יכול לייבא את הדגם הזה והשני לא.

משה כחלון: זאת אומרת שאדם שעבר את ה-90% כבר לא יכול לייבא.

גלי גרוס: אני רוצה להבהיר.

גלי גרוס: הכוונה של התקנות היא, שאם בשנת 2005 היו לך 100 דגמים שלא היו בסדר לעומת יבואן אחר שרק 50% מהדגמים שלו לא היו בסדר.

גלי גרוס: אז ברור שלאותו יבואן שנדרש להיערכות לאותם 100% של דגמים, נדרש זמן נוסף, מאשר אותו יבואן שצריך להחליף רק 50% מהדגמים.

גלי גרוס: לכן התקנות האלה לא נותנות פרס למי שלא נערך אלא הן נותנות ארכה למישהו שעומד בתנאים האלה אך צריך יותר זמן להיערך.

דרורה ליפשיץ: הנקודה פה היא שבעצם זה לא מתן פרס אלא בעצם סיוע למי שהפגיעה שלו היתה עשויה להיות גדולה יותר אלמלא התקנות האלה.

רפי פרידמן: הבחירה של השוויוניות מאוד מוזרה בעיניי.

רפי פרידמן: השוויוניות מתחילה ממפעל מסוים, שכולנו רוצים שימשיך לפעול, וזה המפעל בעפולה לייצור מקררים.

רפי פרידמן: אבל לקחת משם את השוויוניות ולהכפיף אותה ליבוא, זה משהו שיוצר שוויוניות מלאכותית ויוצר עיוותים בלתי רגילים בשוק, בין הייצור המקומי לבין היבוא ובין יבואן אחד ליבואן שני.

רפי פרידמן: יהיה יבואן אחד שאת אותו מקרר ימשיך לייבא ויבואן אחר שלא יוכל להמשיך לייבא.

רפי פרידמן: מי אמר שהמאמצים ל-90% מכמות – אם אני יבואן קטן אז היו לי 9 מודלים שלא הצלחתי.

רפי פרידמן: אבל אם אני יבואן גדול ויש לי 100 מודלים, זה אותו דבר?

רפי פרידמן: הקריטריון הזה הוא חסר ערך מבחינה מעשית.

רפי פרידמן: אם יש מפעל אחד בארצות הברית שמייצר 4 מיליון מקררים, בדרך כלל קשה לו יותר להתאים עצמו לתקן מיוחד, לעומת יצרן קטן כלשהו בתורכיה או בבלגרד שקל לו לעשות את השינוי הזה.

רפי פרידמן: לדעתי הדרך הזאת לפתרון הבעיה היא לא הדרך הנכונה.

רפי פרידמן: אני חושב שלא צריך לתת פרס למי שיש לו יותר מקררים לא תקינים.

רפי פרידמן: אני חושב שהיבואנים יוכלו להסתדר עם זה שרק ל- 30%-40% מהמקררים שלהם, שלא בסדר, יתנו "גרייס" של שנה נוספת.

רפי פרידמן: הם יוכלו לחיות עם זה.

רפי פרידמן: במהלך השנתיים הם יגיעו לפתרונות.

רפי פרידמן: אני משוכנע שלא ייווצר עיוות נוסף.

רפי פרידמן: לא יקרה שבאופן מלאכותי הוועדה הזאת תחליט אם הגברת סולטנה מחצור או רפי פרידמן מכוכב יאיר יקנה מוצר לא טוב בגלל שככה נפלה החלטה.

רפי פרידמן: אני מציע לשנות את הכיוון ולומר, למשל, שעד שליש מהמקררים – לנסות לצמצם כדי שמשרד התשתיות יוכל להתקדם.

רפי פרידמן: פה הוא לא מתקדם, הוא הולך אחורה.

רפי פרידמן: אם צריכת האנרגיה תהיה למקסימום שליש אצל היבואנים, אני חושב שהיבואנים יוכלו לחיות עם הדבר הזה.

רפי פרידמן: בטוחני שבתוך שנתיים ופחות מזה נעמוד כולנו עם מקררים שעומדים בתקן.

ולדימיר נמירובסקי: משרד התשתיות חיפש ומצא דרך ביניים כדי להביא לתוצאה, שמצד אחד, אין פגיעה בכלל הציבור ופגיעה ביעילות אנרגטית של המכשירים, ומצד שני, לתת תמיכה בהתניה שיש תכנית מפורטת, שהיא מתקבלת על הדעת ונותנת שנתיים נוספים להתארגנות.

משה כחלון: אנחנו מדברים על המפעל שמייצר היום?

ולדמירי נמירובסקי: כן.

ולדמירי נמירובסקי: אני שוב מזכיר שאלה התקנות שלפני כמעט 3 שנים ביקשתי אותן.

ולדמירי נמירובסקי: גם היום אי חושב שהצעד שהמשרד מבקש לעשות הוא הצעד הנדרש מבחינתנו.

ולדמירי נמירובסקי: אני שוב מבקש לאשר את הנוסח שמקובל על ידי כל הגורמים שעברו עליו.

דרורה ליפשיץ: צריך לזכור שהכוונה בהוראת היא רק למקרים מאוד מאוד חריגים.

דרורה ליפשיץ: כל ההצעות האחרות היו הופכות את הוראת המעבר לכלל ואת החריג שמתקיים בתקנות העיקריות.

משה כחלון: מה לגבי ההצעה של מר פרידמן?

ולדימיר נמירובסקי: ההצעה שאנחנו שמענו תביא לכך שהדלתות של המקררים, שאני מנסה למנוע כניסתן, היתה נפתחת הרבה יותר.

יוסף טמלר: למרות השינוי בהצעת התקנות, עדיין יש דבר שהוא אבסורד.

יוסף טמלר: הסכמי הסחר בין מדינות ישראל לבין רוב המדינות המפותחות בעולם, קובעות שאין להפלות את היבוא לעומת הייצור המקומי.

יוסף טמלר: אם אפשר להמשיך לייצר ולשווק מקרר מסוים ולעומת את, אותו סוג מקרר את מקרר, נגיד מהאיחוד האירופי, שעומד באותן דרישות, לא ניתן יהיה לייבא לארץ, הדבר הזה, למרות התקנות המאוד יפות, לא יעמוד.

גלי גרוס: הנושא של ההסכמים הבינלאומיים והמחויבויות של מדינת ישראל הוא אחד הדברים שבדקנו מול משרד התמ"ת ומול היחידה להסכמים בינלאומיים במשרד המשפטים.

גלי גרוס: התוצר שנמצא בפניכם הוא נוסח שוויוני, בהיבט הזה שהקריטריון של ה-90% חל באותה מידה על הייצור המקומי, על היבוא ועל היצוא הזר.

גלי גרוס: וכל מי שנכנס, גם לגבי הייצור הזר, לכלל של ה-90, אז באותה מידה – אין פה שום אפליה.

אבי פרידמן: 90%?

אבי פרידמן: מאיפה יצא המספר הזה?

גלי גרוס: אפשר להתווכח על הקריטריון של 90% - - -

משה כחלון: איך הגעתם ל-90%?

גלי גרוס: אלה תקנות של משרד התשתיות, שהוא הגורם המקצועי בעניין הזה.

גלי גרוס: הם החליטו על ה-90% ויש בזה הרבה היגיון מכיוון שמדובר במישהו שרובם המכריע של הדגמים שלו אינם תקינים.

דרורה ליפשיץ: חשוב להדגיש, שהתקנות העיקריות חלות לגבי רוב המקרים.

דרורה ליפשיץ: כאן אנחנו מציעים פתרון למקרים חריגים בלבד.

דן למפרט: אני רוצה לחזור על מה שאמרתי בישיבה הקודמת.

דן למפרט: התקנה הזאת מבוססת, למעשה, על תקנה טכנית שתיקנו האירופאים.

דן למפרט: האירופאים נתנו זמן היערכות של 10 שנים ואחרי 10 שנים הם בדקו האם ההערכות שלהם, בעת הכנת התקן, היו נכונות.

דן למפרט: על בסיס ממצאים אמפיריים, הם החליטו לשנות אותה ולעשות רביזיה.

דן למפרט: פנינו למשרד התשתיות הלאומיות בחודש יוני או יולי 2006 והצענו לאמץ את הרביזיה לתקנה האירופאית, מכיוון שגם התקנה הישראלית המקורית מבוססת על תקנה אירופאית.

דן למפרט: אם היו מאמצים את הרביזיה אז כל הישיבה היום היתה מיותרת מכיוון שגם היצרן המקומי היה עומד בדרישות התקנה.

דן למפרט: אני חושב שהדרך הטובה ביותר היא להיצמד לתקנה האירופאית, לאמץ אותה כפי שהיא.

דן למפרט: להקים ועדת מומחים שתיישם את זה ואז זה ייפתר.

דן למפרט: לא צריך 90% ולא 30% ולא כלום.

דן למפרט: גם אם מחר האירופאים יעשו רביזיה להחמיר, מכיוון שהם בסופו של דבר יחמירו, כי כל פעם נכנסים סוגים חדשים שהמדחסים יותר יעילים, הכוונה בעולם היא לייעל את התוצרת.

דן למפרט: אז באופן אוטומטי התקנה הזאת תהיה יותר מחמירה.

זאב גרוס: אני לא ראיתי regulation אירופאי.

זאב גרוס: אני ראיתי דברים שקשורים לדירקטיבה, שהיא רק המלצה ולא חוק.

זאב גרוס: שנית, אין ספק היום שהאירופאים הולכים רק להחמיר ולא להקל, כך שאנחנו בינתיים בכיוון הנכון.

זאב גרוס: מתוך 1,020 דגמים שיובאו לארץ בתקופה האחרונה, לפני השינוי, בסך הכל יפלו 116 דגמים.

זאב גרוס: זאת אומרת, בקושי 12% מסך כל הדגמים.

זאב גרוס: לכן גם הזעקה של מר למפרט, ואני שומע אותה, וגם התייחסנו לזעקה הזאת במהלך הקיץ, היא לא כצעקתה.

שגית פורת: רציתי לקרוא לחברי הכנסת לקבל את התקנות שיהיו כמה שיותר מצומצמות בהחרגה שלהן.

שגית פורת: הנושא של ההתייעלות האנרגטית חוסך מאות מיליונים עד מיליארדים של שקלים למשק בכללותו, וגם לצרכן הפרטי.

שגית פורת: המדינה והממשלה מצהירים על חשיבות פיתוח בר קיימה ועל חשיבות השמירה על איכות הסביבה.

שגית פורת: זאת ההזדמנות לבצע את זה וליישם את זה למעשה וכל החרגה תפגע בהתקדמות שלנו.

לאה ורון: זה הרעיון בתקנות.

אתי בנדלר: בתקנות העיקריות.

נאדיה חילו: באופן כללי הבנתי שזה מיועד להתייעלות ותואם את איכות הסביבה ומתאים גם לקו עתידי.

משה כחלון: נכון, זה צופה פני עתיד.

רפי פרידמן: עו"ד גרוס קצת מטעה, אולי לא במודע.

רפי פרידמן: נכון שזה 116 דגמים מתוך 1050, אבל בדקת פעם איזה כמות זה מהווה מסך הכל השוק?

רפי פרידמן: דווקא לשכבות הנחשלות - מי קונה את המקררים הזולים?

רפי פרידמן: אותם אלה שידם אינם משגת לקנות את המקרר היותר מוצלח מבחינת איכות הסביבה.

רפי פרידמן: בוודאי שאיכות הסביבה לא רוצה ליצור לנו - - -

דרורה ליפשיץ: רציתי רק להעיר לעניין מועד התחילה.

דרורה ליפשיץ: אנחנו באמת מציעים שזה יהיה מיום הפרסום, אבל זה בכפוף לאישור הסופי של משרד המשפטים.

דרורה ליפשיץ: אם זה לא יאושר, אנחנו נבקש 30 יום מיום הפרסום.

דרורה ליפשיץ: השאלה, האם אתם רוצים שנחזור או שאתם מסמיכים את היועצת המשפטית של הוועדה?

אתי בנדלר: יהיה כתוב: "תוקפן של תקנות אלה עד 31 בדצמבר".

דרורה ליפשיץ: לא עד, מ-31.12.

אתי בנדלר: את לא צריכה לכתוב מ-.

משה כחלון: אני מבקש להצביע.

משה כחלון: מי בעד אישור התקנה כפי שהיא.

אתי בנדלר: לא כפי שהיא, אדוני היושב ראש.

אתי בנדלר: בתקנה 2 המילים: "מיום יא" בטבת התשס"ז (1 בינואר 2007)" נמחקות.

אתי בנדלר: כך שזה יהיה: "תוקפן של תקנות אלה עד יום ד' בטבת התשס"ז (31 בדצמבר 2008)".

משה כחלון: אני חוזר על ההצבעה.

משה כחלון: מי בעד אישור התקנות בנוסח המתוקן, כפי שהקריאה היועצת המשפטית לוועדה?

משה כחלון: בעד - רוב נגד – אין נמנעים – אין

משה כחלון: עבר פה אחד, תודה רבה.

משה כחלון: הישיבה נעולה.