ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 91, 2007-01-10 09:30

גאלב מג'אדלה: אני פותח את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: ששי, אתם מבקשים להתייעץ אתנו, לא את האישור שלנו.

גאלב מג'אדלה: מה עם נציגי המשרד לביטחון פנים?

יפה שפירא: הם קיבלו את המכתב, אבל הם אמרו שהם רק מבצעים.

יפה שפירא: הם דיברו עם ששי.

ששי קציר: הצעתי להם שיגיעו, אבל אני לא יכול לכפות זאת עליהם.

גאלב מג'אדלה: הוא רצה לקבל תגבור מהממשלה, לא רק ממשרד הביטחון, אלא גם מהמשרד לביטחון פנים.

ששי קציר: בעקבות ביטול הממשל הצבאי בשנה שעברה, הכרזנו על מעברי הרצועה כמעברי גבול על פי חוק הכניסה לישראל.

ששי קציר: בחוק, מי שעובר במעבר גבול, מחויב לעבור במסמכים שנקבעו בחוק, קרי: דרכון ואשרה מתאימה.

ששי קציר: החוק גם מאפשר לשר הפנים לפטור קבוצה כזאת או אחרת ממעבר עם דרכון ולאפשר מעבר בהיתר ששר הפנים קובע.

ששי קציר: במעבר ארז, שהוא מעבר גבול - ועל זה אנחנו מדברים בצו של שר הפנים - אנחנו פוטרים את תושבי רצועת עזה ממעבר עם דרכון בארז ובאשרה מתאימה ומאפשרים להם לעבור במעבר ארז עם היתר מיוחד שאנחנו משתמשים בו היום.

ששי קציר: בסופו של דבר, המעבר עם היתר קל יותר לאוכלוסייה, כי הוא לא מחייב את כל תהליך קבלת הדרכונים ברשות הפלסטינית.

ששי קציר: למעשה, כל מי שעובר היום, אנחנו מאפשרים לו היום לעבור עם היתר.

ששי קציר: אלה אותם אנשים שמבקשים להגיע ליהודה ושומרון, לקבל טיפול רפואי בארץ, להיכנס לעבודה או כל מטרה אחרת.

ששי קציר: אנחנו מבקשים להאריך את התוקף של הצו, ובאמצעותו להמשיך לאפשר לתושבי הרצועה להיכנס להסדר הזה, ולא להסדר של דרכונים ואשרות.

ששי קציר: אני חושב שההסדרים של אשרות דווקא יכבידו ולא יקלו על האוכלוסייה.

על איזה מספרים מדובר היום בערך?

בצלאל טרייבר: בסביבות 400 ליום.

כולל אנשי עסקים?

בצלאל טרייבר: כולל הכל, בינתיים המספר הולך וגדל ויגיע ל-600.

גאלב מג'אדלה: האם זה כולל מסחר, טיפול רפואי והכל?

ששי קציר: אם מבחינה ביטחונית יהיה גם מצב שיוכלו להרחיב את כניסת העובדים, יהיו מספרים הרבה יותר גדולים.

גאלב מג'אדלה: אין עכשיו עובדים?

ששי קציר: אני חושב שיש מעטים.

בצלאל טרייבר: יש רק סוחרים.

בצלאל טרייבר: יש הרבה פעולות אחרות, כמו איחוד משפחות.

ששי קציר: יש גם ביקורים.

גאלב מג'אדלה: אין יציאה מעזה למטרת ביקורים.

ששי קציר: יש ביקורי משפחות בבתי הכלא.

ששי קציר: בחג האחרון לנוצרים ולישראלים בחג האחרון - - -

גאלב מג'אדלה: לישראלים בחג כן.

יש כל כך הרבה נוצרים בעזה?

ששי קציר: יש שם עדה לא גדולה.

גאלב מג'אדלה: אבל לא יצא אף מוסלמי מעזה לישראל לרגל החג, אלא רק להפך מישראל לעזה בצורה מאורגנת.

גאלב מג'אדלה: בת דודה שלי שרצתה לבקר את הוריה לא יכולה הייתה להיכנס.

טלב אלסאנע: אחרי החג זה אפשרי.

גאלב מג'אדלה: בחג לא יצא מעזה אף פלסטיני לישראל לרגל החג, כי היה איסור.

יצחק אהרונוביץ': האם כל שנה אתם באים לחדש את תוקף הוראת השעה?

קריאה: זאת פעם שנייה.

לדעתי, זאת פעם ראשונה מאז הפינוי.

גאלב מג'אדלה: מאז הפינוי ולרגל המצב שנוצר, עוד לא יודעים איך לקבע את זה בדרך קבע, כי זה שונה מהגדה המערבית.

גאלב מג'אדלה: מאז הפינוי הם באים להוראת שעה לתקופה.

יצחק אהרונוביץ': אתה אומר שמבחינת התקנות או מבחינת ההיתרים הקיימים היום זה עדיף?

ששי קציר: בוודאי.

ששי קציר: אני אתן לך דוגמה.

ששי קציר: אם עכשיו מגיעה בקשה בשעה 22:00 לפינוי רפואי או לנסיעה דחופה כלשהי, למעשה אתה צריך לעבור עם דרכון.

ששי קציר: אם לאותו אדם אין דרכון, צריך למצוא סידור להוציא אותו ולהכניס אותו פנימה לישראל.

ששי קציר: ההיתר הזה לא מחייב סידור מוקדם.

יצחק אהרונוביץ': מה אתם מתכוונים לעשות בשנה הבאה?

יצחק אהרונוביץ': האם עוד שנה תבואו שוב?

ששי קציר: אני מניח שכן.

חבר הכנסת אהרונוביץ אומר שהיינו צריכים לעודד אותם להשיג דרכונים, לכאורה, אבל אין לך שום כלי להבטיח את זה, אלא אם כן אתה מאיים עליהם שאחרת הם לא ייכנסו בעוד זמן כלשהו.

הוא לא יכול לכפות עליהם להוציא דרכונים.

אין להם דרכונים, הם לא נוסעים לחוץ לארץ.

סביר להניח של-90% אין דרכונים.

יצחק אהרונוביץ': בעיקר כשמדובר באנשים שנכנסים ויוצאים.

אם מישהו נפצע או צריך טיפול בישראל ואין לו דרכון, מה הוא יעשה?

ששי קציר: חשוב לבדוק האם ההסדר פוגע באנשים.

ששי קציר: התשובה היא לא, ואני אומר שההסדר שאנחנו מציעים עכשיו אפילו מקל עליהם את המעבר.

ברור.

גאלב מג'אדלה: גם לא בידינו הכל - - -

הרי אמרו שזה פינוי, אמרו שזאת מדינה אחרת ואמרו שיש מעברים בינלאומיים.

יצחק אהרונוביץ': בואו נמסד את זה.

גאלב מג'אדלה: למה ששי קציר נמצא פה?

גאלב מג'אדלה: הוא עבר מהצבא למערכת אזרחית במשרד הפנים.

יצחק אהרונוביץ': בואו נלך לשלב נוסף, למעבר בינלאומי.

אביטל שטרנברג: זה מוגדר כמעבר בינלאומי.

יצחק אהרונוביץ': אם זה מוגדר, בואו נלך על דרכון.

יחזקאל לביא: אבל אין להם דרכונים.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ, זה לא תלוי רק בנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מנפיקים להם דרכונים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לתת פתרון למצב, שלא תלוי בנו.

האם אפשר לעודד בעלי דרכונים?

האם אפשר לעודד מי שכן מוציא דרכון, בכך שיאפשרו לו לעבור יותר מהר?

גאלב מג'אדלה: מסלול ירוק.

אולי אפשר לתת תמריץ למי שכן מוציא דרכון, כי זאת הייתה המטרה של המחוקק או של הממשלה מלכתחילה, והיא לא עמדה בזה.

גאלב מג'אדלה: זה ברמת מדיניות.

איך אפשר לעודד בעלי דרכונים?

יחזקאל לביא: חבר הכנסת ביילין, ברגע שיונפקו להם דרכונים על ידי איזשהו אורגן, הם יצטרכו לקבל חותמת בדרכון של מדינת ישראל, ואחר כך כשייסעו למדינות ערב, כניסה אליהן עם חותמת ישראלית בדרכון תהווה בעיה.

יחזקאל לביא: אני לא מאמין שהמדינה תסכים ללכת על דף נלווה בדרכון, כי זה דבר שלא כל כך מקובל בחוק הבינלאומי.

אביטל שטרנברג: דף נלווה זה בדיוק כמו ההיתרים שיש היום.

יחזקאל לביא: אבל היום זה לא בדרכון.

יחזקאל לביא: גם אם יש לכאורה דרכון לאדם הזה, הוא לא צריך להציג דרכון בנקודת המעבר הזאת, שהיא נקודת כניסה לישראל, אלא הוא נכנס באמצעות ההיתר, וזה פוטר אותו מהבעיה של חותמת בדרכון כשיגיע למדינת ערב אחרת.

עידו בן-יצחק: מה לגבי אדם בעל אזרחות לא ישראלית ולא פלסטינית שעובר במעבר ארז?

עידו בן-יצחק: האם מחתימים לו את הדרכון?

ששי קציר: קודם כל, הוא מחויב לעבור עם דרכון.

ששי קציר: אם אזרח בריטי הגיע ממצרים, נכנס בעזה ועכשיו רוצה להגיע לתל אביב, אני מתייחס אליו כמו אזרח בריטי שהגיע לנתב"ג, כי ההסדר הזה הוא הסדר מיוחד לאוכלוסיה הפלסטינית, לא לזרים.

עידו בן-יצחק: כלומר המעבר מתפקד כמעבר גבול.

ששי קציר: לפני זה בקרת הגבול הייתה במעטפת ברפיח, ופה ארז זאת המעטפת.

בצלאל טרייבר: זאת המעטפת לצורכי בקרת ההיתר, לא לצורכי סחורות, כי לצורכי סחורות נשארה המעטפת ברפיח.

יצחק אהרונוביץ': מה קורה אם אנחנו לא מאשרים?

אביטל שטרנברג: זה לא אישור, זאת התייעצות.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת אהרונוביץ, לפני שהגעת הסבתי את תשומת לב חברי הכנסת לכך שזה נושא להתייעצות, לא לאישור.

לא יעלה על הדעת ששר הפנים יתעלם מאתנו.

..

עידו בן-יצחק: בפעם שעברה הוא הציע הארכה של שנה, אך הוועדה המליצה להאריך רק בחצי שנה, והוא קיבל את ההמלצה הזאת.

כעת הבנתי למה זאת פעם שנייה.

גאלב מג'אדלה: שמענו אתכם ואכן התייעצתם אתנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מודים לכם.

גאלב מג'אדלה: הישיבה נעולה.