ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 89, 2007-01-08 10:30

גאלב מג'אדלה: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקיים את הדיון בנושא חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ז-2006.

גאלב מג'אדלה: אני הבנתי, ואני מקווה שאחרים גם הבינו, שכאשר הנושא נדון בבג"ץ הייתה הכרעה של 6 שופטים נגד 5, כאשר השופט שהכריע אמר לממשלה: "ובלבד שתביאו תוך 9 חודשים הצעת חוק שתהיה ראויה", זאת אומרת שיהיו בה תיקונים לטובה.

גאלב מג'אדלה: לפנינו יש הצעת חוק.

גאלב מג'אדלה: לא רק שלא שיפרתם, אלא את כל הצד ההומניטרי שדיברתם עליו אני מתקשה לראות.

גאלב מג'אדלה: אני מתקשה לראות תשובה ומענה בצד ההומניטרי כאשר פלסטינית נשואה לאזרח ישראלי מטייבה או מבקעה אל-גרבייה צריכה לעזוב יום אחרי שבעלה נפטר.

גאלב מג'אדלה: למה זאת הוראת שעה לשנתיים?

גאלב מג'אדלה: אולי מחר הממשלה שלנו והפלסטינים יקבלו שכל ויתחיל תהליך מדיני מאוד רציני וחלק מהבעיות ייעלמו.

גאלב מג'אדלה: הדבר הנוסף שאני מזהה בהצעת החוק זה האיסור הגורף והמנגנון הפרטני.

גאלב מג'אדלה: אתם בכלל לא הקשבתם לביקורת של בית המשפט העליון.

גאלב מג'אדלה: יש אוכלוסייה חדשה שנכנסה להצעת החוק.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לשמוע הסבר לגבי האזרחים הדרוזים ברמת הגולן.

גאלב מג'אדלה: נושא המכסה והנושא ההומניטרי זה שני דברים שלא נפגשים.

גאלב מג'אדלה: אם המכסה היא 500 ומתברר שיש 503, אז אומרים שהמקרים שעברו את המכסה יכולים לחכות.

גאלב מג'אדלה: אני מזהה את הרחבת המניעה הביטחונית.

גאלב מג'אדלה: האם יש עניין לממשלת ישראל שיגדל מספר האנשים שמנועים ביטחונית?

גאלב מג'אדלה: יש לנו עניין ליצור מתוסכלים, ממורמרים יותר מאשר מה שיש לנו?

גאלב מג'אדלה: יש לי פה מכתב של פלסטיני שנשוי לתושבת בקעה אל-גרבייה מזה 7 שנים.

גאלב מג'אדלה: כשפג תוקפה של תעודת הזהות לקחו לו אותה.

גאלב מג'אדלה: כתבו לו מכתב על כך שלאחיו איהד יש מניעה ביטחונית כי באינתיפאדה הראשונה הוא זרק אבנים.

גאלב מג'אדלה: אני לא יודע בן כמה הוא היה, האם בן14,15 או 16.

גאלב מג'אדלה: כששאלתי ובדקתי אמרו לי שהוא אזרח הרבה יותר טוב מאשר הרבה אזרחים אחרים ביישוב.

גאלב מג'אדלה: האם אנחנו רוצים להוסיף חטא על פשע למשפחה הזאת?

גאלב מג'אדלה: אני לא מבין בצד הביטחוני, אבל אני מבין בצד ההומניטרי.

גאלב מג'אדלה: הוספתם גם תוספת נוספת לגבי מדינות איראן, לבנון, סוריה ועיראק שלא היו בהצעת החוק.

גאלב מג'אדלה: בשביל מה הוספתם את איראן?

גאלב מג'אדלה: כי זה באופנה?

גאלב מג'אדלה: זה בא מזה שסטודנטיות סוריות לומדות בירדן ונפגשות עם סטודנטים ישראלים ערבים.

גאלב מג'אדלה: אחרי שנה או שנתיים בפקולטה לרוקחות מכירים ורוצים להתחתן.

גאלב מג'אדלה: לא זיהיתי תופעה כזאת עיראקית איראנית.

גאלב מג'אדלה: האם אנחנו כמדינה דמוקרטית וכממשלה שרוצה לעמוד במבחן בג"ץ צריכים תוספות כאלו?

גאלב מג'אדלה: למה לא יכולתם להגיד לנו שאתם מורידים את הגיל לנשים פלסטיניות מ25 ל20?

גאלב מג'אדלה: אני מבטיח לך, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, שבין גיל 20 ל25 אין פגיעה בביטחון המדינה.

גאלב מג'אדלה: אני על זה מוכן להתווכח.

גאלב מג'אדלה: קיבלתי מאות מכתבים.

גאלב מג'אדלה: אני יכול להגיד שבהורדת הגיל לפלסטיניות מ25 ל20 אין פגיעה בביטחון המדינה.

גאלב מג'אדלה: אולי מישהו מנסה לייצר באווירה חששות דמוגרפיים.

גאלב מג'אדלה: זכותו.

גאלב מג'אדלה: בחודשים האחרונים אנחנו עדים לכמה דברים שקורים לאזרחים פלסטיניים במזרח ירושלים.

גאלב מג'אדלה: לצערנו הרב המקרים חוזרים על עצמם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לשמוע הסברים שיניחו את דעתנו, כדי שלא תהיה עלינו ביקורת נוספת מבג"ץ.

גאלב מג'אדלה: אני לא רוצה לקרוא לאדוני מה אמר עלינו בג"ץ על כך שגם אנחנו לא היינו בסדר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מתכוונים להיות פעם נוספת בבג"ץ.

גאלב מג'אדלה: בג"ץ הוא של כולנו.

גאלב מג'אדלה: הוא זה שאנחנו נתלים בו כשאנחנו צריכים.

ג'מאל זחאלקה: גם כאשר ניתנה כביכול הקלה ונאמר שנשים מעל גיל 25 וגברים מעל גיל 35 יוכלו לקבל אזרחות, בפועל זה לא מתבצע.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים דוח ממשרד הפנים לגבי כמה אנשים קיבלו תושבות קבע, או אפשרות לשהייה בעקבות השינוי בחוק.

ג'מאל זחאלקה: היה שינוי בחוק, אבל במציאות שום דבר לא השתנה, אמרו שמותר להם לקבל אבל הם לא יקבלו.

ג'מאל זחאלקה: אני מדבר על המקרים שנתקלתי בהם.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יושב במשרד הפנים ועוקב אחרי מה שקורה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזאת נקודה חשובה.

ג'מאל זחאלקה: יש מצב בחוק הזה שכשיש החמרה מבצעים אותה בדקדוק, אבל כשיש הקלה לא מבצעים אותה בכלל, כאילו לא שונה החוק בפעם הראשונה.

ג'מאל זחאלקה: החוק הזה לא חוקתי בעליל, הוא אנטי דמוקרטי, הוא מנוגד לחוק הבינלאומי, הוא מנוגד לזכויות יסוד.

ג'מאל זחאלקה: צריך לזכור שהחלטת בג"ץ נתקבלה ברוב של 6 נגד 5.

ג'מאל זחאלקה: ההחלטה נתנה ארכה לממשלה לשפר את החוק.

ג'מאל זחאלקה: זה לא נעשה.

ג'מאל זחאלקה: החוק הזה מנוגד לחוק השוויון, כי הוא מפלה בין אזרח לאזרח.

ג'מאל זחאלקה: זכותו של אזרח ערבי להתחתן עם מי שהוא רוצה.

ג'מאל זחאלקה: ב95% מהמקרים הוא מתחתן עם אישה ערבייה.

ג'מאל זחאלקה: ידוע שנשים מהגדה והרצועה לא מתחתנות בדרך כלל עם יהודים.

ג'מאל זחאלקה: הפגיעה היא פגיעה באזרחים הערביים.

ג'מאל זחאלקה: ישראל היא המדינה היחידה בעולם שפוגעת בזכות להקים משפחה, בזכות לחיי משפחה.

ג'מאל זחאלקה: אני לא מכיר עוד מדינות בעולם שמגבילות את הזכות הזאת.

אחמד טיבי: על רקע אתני.

ג'מאל זחאלקה: החוק הזה מנוגד לחוק הבינלאומי.

ג'מאל זחאלקה: הזכות של מיעוט לאומי בכל מדינה בעולם לקשר עם בני עמו קבועה במגילת האו"ם לעניין זכויות המיעוטים.

ג'מאל זחאלקה: הזכות הזאת היא זכות טבעית, היא מעוגנת בחוק הבינלאומי.

ג'מאל זחאלקה: יש פה הפרה של הזכות הזאת.

ג'מאל זחאלקה: אין לך צורה יותר נורמאלית של קשר.

ג'מאל זחאלקה: לכל מיעוט יש זכות להקים יחסים עם בני עמו, בתנאי שלום ובתנאים נורמאליים.

ג'מאל זחאלקה: אין לך דבר יותר נורמאלי מאשר קשר של נישואים.

ג'מאל זחאלקה: החוק הזה לא רק בא להתנות תנאים לעתיד, אלא פועל רטרואקטיבית ופוגע במשפחות קיימות.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא נותן פתרון לבעיות קיימות של אנשים שנשואים שנים רבות, של אנשים שהגישו בקשות לפני שהם ידעו שכללי המשחק הולכים להשתנות.

ג'מאל זחאלקה: כל אחד מאיתנו מקבל מאות פניות של משפחות במצב טראגי.

ג'מאל זחאלקה: יותר מכל דבר אחר החוק הזה הוא בלתי אנושי.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא מוצא פתרון לבעיות הקיימות כיום.

ג'מאל זחאלקה: הוא רק מקשה על המצב.

ג'מאל זחאלקה: הרחבת החוק למדינות אחרות היא רק החמרה.

ג'מאל זחאלקה: כל פעם מוסיפים משהו שרק מחמיר את המצב.

ג'מאל זחאלקה: כשיש הקלות הן על הנייר בלבד.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש שנקבל דוח עד כמה בוצעה ההקלה שהייתה בחוק לגבי גילאי 25 ו35.

אחמד טיבי: רק לחזור להיסטוריוגרפיה של החוק הזה שהתקבל בשנת 2002 באמצעות החלטת ממשלה כאשר שר הפנים היה אלי ישי.

אחמד טיבי: הוא יצא בהודעה דרמטית לעיתונות על כך שהממשלה לא תאפשר את זכות השיבה.

אחמד טיבי: הוא הציג את זה כדבר שעלול לסכן את העם היהודי ואת מדינת העם היהודי.

אחמד טיבי: אלה היו דבריו של השר אלי ישי.

אחמד טיבי: לאחר מכן ההחלטה הזאת הגיעה לכנסת כהצעת חוק.

אחמד טיבי: עלה השר המקשר, גדעון עזרא, ואמר שמטרת החוק היא למנוע את זכות השיבה ולטפל בבעיה הדמוגרפית.

אחמד טיבי: זה שר שמדבר מטעם הממשלה.

אחמד טיבי: רק לאחר מכן הגיע לחדר ראש השב"כ, אבי דיכטר.

אחמד טיבי: הוא הציג דיאגרמה עם מספרים מפחידים.

אחמד טיבי: כאשר ראש השב"כ מגיע ומציג מספרים, אז בדרך כלל רוב חברי הכנסת מתרשמים, בעיקר אלה שלא מכירים את הנושא.

אחמד טיבי: המספרים היו מטעים, כי בסך הכל יש 20, 26 מקרים שבצורה זו או אחרת היו מעורבים.

אחמד טיבי: לאחר מכן המדינה הטעתה את בג"ץ באומרה שהשיקול היחידי להצעת החוק הזאת הוא שיקול ביטחוני גרידא, שזה בניגוד להחלטת הממשלה ולדברים של השר שיזם והשר המקשר.

אחמד טיבי: הדברים האלה עלו בבג"ץ.

אחמד טיבי: בג"ץ חזר ושאל לגבי המניעים, האם הם דמוגרפיים, האם הם קשורים במניעים פוליטיים, מדיניים או ביטחוניים.

אחמד טיבי: המדינה אמרה שמדובר במניעים ביטחוניים בלבד.

אחמד טיבי: יש כאן בהצעה הזאת החמרה בוטה, תוך כדי ביזוי החלטת בג"ץ האחרונה שמדברת על הצורך להרחיב את החריגים ההומניטריים.

אחמד טיבי: יש כאן הצרה של החריגים ההומניטריים והרחבה של השטח הגיאוגרפי והמדינות שלהן אסור אפילו לפנות לקבלת מעמד לשר הפנים.

אחמד טיבי: אגב, שר הפנים מבקש באמצעות הצעת החוק להגביל את סמכותו לדון בבקשות.

אחמד טיבי: עוד לא היה דבר כזה.

אחמד טיבי: הוא רוצה לאסור על עצמו לדון בבקשה כלשהי המוגשת אליו מאזרח ערבי המבקש להינשא לאזרחית סורית או לבנונית.

אחמד טיבי: אגב, רק שתבינו, גם אישה מירדן שמבקשת להינשא לאזרח מטייבה או מאום-אל-פאחם תעבור 7 מדורי גיהינום.

אחמד טיבי: לא מבטלים את חוות דעת השב"כ כאשר מדובר באזרחית ירדנית.

אחמד טיבי: אריאל שרון כראש ממשלה נתן הנחייה לשב"כ לא לדון בבקשות מירדן ומהעולם הערבי.

אחמד טיבי: יש כאן דיאגרמה יפה לגבי הסעיף של קרובי משפחה שמהווים סיכון ביטחוני.

אחמד טיבי: נניח שיש אדם שמהווה סיכון ביטחוני.

אחמד טיבי: מסביבו יש 31 איש שלא יכולים להגיש בקשה.

אחמד טיבי: אני מראה על העונש הקולקטיבי הנורא שפוגע באזרחים.

אחמד טיבי: אתה דיברת על הקלה בכל מה שקשור לאזרחים דרוזים ברמת הגולן.

גאלב מג'אדלה: לא אמרתי הקלה.

גאלב מג'אדלה: אמרתי שזה סעיף חדש שאנחנו לא יודעים למה הגיע להצעת החוק הזאת.

אחמד טיבי: רוב אלה הנישאים ממדינת סוריה עם ישראלים הם דרוזים משני עברי רמת הגולן.

אחמד טיבי: אם החוק הזה היה כפי שהוא היה, אז הוא היה פוגע גם בדרוזים ברמת הגולן.

מגלי והבה: הוא פגע.

אחמד טיבי: הוכנס סעיף שמוציא את הדרוזים מההגבלה הזאת.

אחמד טיבי: מי נשאר?

אחמד טיבי: מוסלמים ונוצרים.

אחמד טיבי: מדובר בהחלטה גזענית, אנטי עדתית, אנטי מוסלמית ואנטי נוצרית.

אחמד טיבי: אני מברך על הוצאת הדרוזים, אבל אני רוצה שהמוסלמים והנוצרים ייצאו.

אחמד טיבי: לדעתי הסעיף הזה לא יעמוד בבג"ץ.

אחמד טיבי: זה סעיף שמוציא עדה אחת מבין 3 העדות של הערבים.

מגלי והבה: כשהחוק הזה בא לכנסת אני נמנעתי או התנגדתי.

מגלי והבה: חבריי הסבירו את הסיבות.

מגלי והבה: כל אדם שחי במדינה הזאת לא רוצה להגיע למצב שתהיה אפליה בין אזרח לאזרח.

מגלי והבה: חלק מהאוכלוסייה הפלסטינית ניצלה את תעודות הזהות למטרות פיגועים.

מגלי והבה: יש אי צדק בלעשות החלטה גורפת נגד כל האוכלוסייה.

מגלי והבה: צריך למצוא את המסגרת כיצד לטפל באותם מקרים הומניטריים.

מגלי והבה: זה תפקידנו לעשות את הדבר הזה.

מגלי והבה: אם החוק הזה היה עובר מהעולם זה היה טוב לכולם, אבל אם החוק הזה קיים, אז צריך לוודא שזכויות ומקרים הומניטריים יטופלו בלי שתהיה הפרדה והבדלה בין אזרח לאזרח.

מגלי והבה: היום יש החלטה סוחפת במשרד הפנים על כך שלא מטיבים עם הדרוזים בנושא הזה.

מגלי והבה: אנחנו אזרחים שעושים את כל החובות ומשרתים בצבא.

מגלי והבה: מדוע בנושא הזה יש החלטה סוחפת?

מגלי והבה: אותה פקידות במשרד הפנים מטפלת במקרים בצורה שנוגדת את החוק.

גאלב מג'אדלה: אתה רוצה לומר שפקידים פועלים בניגוד לחוק?

מגלי והבה: לא רק שהם פועלים בניגוד לחוק, אלא שמים את החבילה של הטיפול בסוגיות האלו בצד שנים רבות.

מגלי והבה: יש חוק שצריך לחול על כולם.

מגלי והבה: ישנם הרבה אזרחים דרוזים שהתחתנו עם אזרחיות או אזרחים מירדן, מסוריה או לבנון.

מגלי והבה: אותם אזרחים לא קיבלו תעודת זהות זמנית או קבועה.

מגלי והבה: רוב הזמן אנחנו עוסקים באיך לתת לאוכלוסייה הזאת את המעמד שמגיע לה.

מגלי והבה: פניתי לשר הפנים.

מגלי והבה: הוא הבטיח שבחוק הזה לא תחול מגבלה על האוכלוסייה הדרוזית בישראל, ברמת הגולן ובכל מקום.

מגלי והבה: אם הדבר הזה יבוא לידי ביטוי בחוק זה דבר מצוין מבחינתי, אבל אם לא, אז עמדתי ברורה ואני אלחם בחוק הזה.

יוסי ביילין: החוק הזה הוא חוק נורא ואיום.

יוסי ביילין: הוא חוק דרקוני שאסור שיהיה בספר החוקים.

יוסי ביילין: אני מאמין שהוא לא יהיה בספר החוקים.

יוסי ביילין: הדיון כאן הוא דיון לא רלוונטי, כי בכנסת יש לזה רוב אוטומטי.

אחמד טיבי: אם היושב ראש יחליט לעכב את זה, אז הוא לא יעבור.

יוסי ביילין: הוא יכול לעשות את זה אם הוא רוצה למנוע את הבושה והכלימה.

יוסי ביילין: מצידי, שיעבור החוק כמה שיותר מהר על מנת שיגיע בסוף לבג"ץ.

יוסי ביילין: הבג"ץ יצטרך יהיה לדון בשאלות שאנחנו דנים בהן כאן.

יוסי ביילין: גם אם היה כאן ניצול של מחבלים שרצו לפגוע בישראלים דרך נישואים פיקטיביים, שזה דבר שתמיד יכול לקרות, אז יש מערכת.

יוסי ביילין: .

ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת ביילין, אין נישואים פיקטיביים.

ג'מאל זחאלקה: זה לא קיים בעולם הערבי.

יוסי ביילין: למה לך להתחייב?

יוסי ביילין: נניח שזה נכון.

יוסי ביילין: נישואים פיקטיביים זה דבר שקיים בעולם הזה.

יוסי ביילין: אני מניח שגם במקרה שלנו זה לא דבר שהוא בלתי אפשרי.

יוסי ביילין: בעתיד זה יכול לקרות.

יוסי ביילין: יש בשביל זה מערכת, יש בשביל שר שיש לו שיקול דעת.

יוסי ביילין: העובדה שהשר בא לכאן ומבקש לוותר על שיקול הדעת שלו ולהעביר את זה לחקיקה דרקונית הוא דבר בלתי נסבל.

יוסי ביילין: בין שלל הדברים הבעייתיים בחוק הזה יש משפט שאני לא יודע מי הגאון שהמציא אותו: "העובדה כי בן משפחתו של מבקר ההיתר או הרשיון, השוהה כדין בישראל, הוא בן זוגו, או כי לבני הזוג ילדים משותפים, לא תהווה כשלעצמה טעם הומניטרי מיוחד".

יוסי ביילין: מי הסכים להדפיס דבר כזה?

יוסי ביילין: כל מי שכותב את זה היה צריך להתחשמל.

יוסי ביילין: מה זה הדבר הזה?

יוסי ביילין: אתם יודעים מה, אפילו אם השר עצמו מחליט שיש לו שיקול דעת, שישתוק, שיכניס את זה למחתרת.

יוסי ביילין: זאת אפליה עצמית של ממשלת ישראל לכתוב את זה בחוק.

יוסי ביילין: שום בית דין לא יקבל דבר כזה.

יוסי ביילין: אני מקווה שזה יישאר, למרות שאני אסתייג מכך.

יוסי ביילין: כל שופט בכל ערכאה בכל מקום בעולם יכול להבין ש3(ב) (1) הוא לא עילה, אבל 3(ב)(2) זאת עילה הומניטרית מצוינת.

יוסי ביילין: נסתכמו טענותיי.

יוסי ביילין: אני לא מצליח להבין את הראש הגאוני מאחורי החוק הזה.

יצחק אהרונוביץ': אני רוצה להתייחס לנושא הפרוצדורה.

יצחק אהרונוביץ': הייתה ועדה ציבורית שהוקמה לפני פחות משנתיים.

יצחק אהרונוביץ': מי שמינה אותה זה שר הפנים דאז, אופיר פינס, בהסכמת שרת המשפטים ציפי ליבני.

יצחק אהרונוביץ': זאת ועדה רצינית מאוד.

יצחק אהרונוביץ': חברים בה אמנון רובינשטיין, פרופ' אבנרי, פרופ' רות לפידות, פרופ' אריאל בן דוד ועוד מישהו שאני לא זוכר את שמו.

יצחק אהרונוביץ': היא הגישה דוח ביניים לשר הפנים.

יצחק אהרונוביץ': נדמה לי שדוח הביניים נמצא בגנזך המדינה.

יצחק אהרונוביץ': אני לא ראיתי אותו.

יצחק אהרונוביץ': השאלה אם לא כדאי שהוועדה שלנו תשמע מה המלצת הביניים של הוועדה שהוקמה לפני שמקבלים החלטות.

יצחק אהרונוביץ': זה חשוב שהוקמה ועדה בהסכמת השרים, בהסכמת הממשלה.

יצחק אהרונוביץ': באיזה שהוא מקום מדלגים עליה.

יצחק אהרונוביץ': חשוב לי, לפני קבלת החלטה, לשמוע את הוועדה הזאת.

דב חנין: יש כל כך הרבה מה להגיד על החוק הזה, אבל אני אתמקד בכמה נקודות.

דב חנין: החוק הוא חוק רע.

דב חנין: הוא חוק רע בשני מובנים.

דב חנין: הוא חוק רע במובן הערכי והכללי, והוא חוק רע כעבודה משפטית.

דב חנין: זאת דוגמה איך כשרון משפטי, שאני יודע ובטוח שיש לאנשי פרקליטות המדינה, לא מסוגל לייצר פתרונות ראויים כאשר הבסיס הוא כל כך בעייתי.

דב חנין: אני מצטרף לכל מה שאמרו קודמיי בגנותו של החוק הזה.

דב חנין: יש פה 2 בעיות עקרוניות במובן של זכויות.

דב חנין: יש בעיה עקרונית אחת של זכויות אדם, ויש בעיה של זכויות אזרח.

דב חנין: יש פה פגיעה לא רק בזכויות אדם במובן העקרוני והכללי, אלא גם בזכויות אזרח של אזרחי מדינת ישראל.

דב חנין: אני חושב שמי שניסח את ההצעה לא באמת התחשב באמירות המפורשות וברמיזות שהיו כלולות בפסק הדין של בית המשפט העליון.

דב חנין: זאת עבודה קלה מידי להסתפק בשורה התחתונה.

דב חנין: אתה, אדוני היושב, הדגשת את העובדה שהשורה התחתונה הושגה בזכות העובדה שזאת הייתה הוראת שעה.

דב חנין: אם החוק היה קבוע יכול להיות שהרוב היה אחר.

דב חנין: גם שופטי הרוב האחרים, מעבר לשופט אדמונד לוי, אמרו דברים שהיו צריכים לקחת אותם בחשבון כאשר באו לנסח הצעה.

דב חנין: אני חושב שהעבודה שנעשתה בבית משפט העליון נעשתה לריק, כי לא צריך היה להתחשב בה.

דב חנין: הקונספציה הבעייתית והמדהימה במוזריותה שיש בחוק הזה היא ברעיון שנמצא בסעיף 2.

דב חנין: הרעיון בסעיף 2 אומר לנו שאנחנו, מדינת ישראל, לא סומכים על שר הפנים ולכן אנחנו שוללים ממנו את האפשרות לשקול האם לתת לאנשים מסוימים אזרחות, האם לתת לאנשים מסוימים אפשרות להיכנס לארץ.

דב חנין: זה לא מדבר רק על אזרחות, אלא על אפשרות שהייה בישראל.

דב חנין: כותרתו הנכונה והמדויקת של החוק מבחינה משפטית צריכה להיות: חוק שלילת סמכויות שר הפנים.

דב חנין: אני מתפלא איך שרי פנים כל כך בהתלהבות תומכים בחוק כזה, כי אני לתומי למדתי ששרים רוצים יותר סמכויות.

דב חנין: אני מתפלא משרים שנלהבים לראות חוקים ששוללים את סמכויותיהם בצורה כל כך משמעותית.

דב חנין: הגרעין של החוק הוא סעיף 2.

דב חנין: סעיף 2 אומר שישנם אנשים מסוימים בעולם ששר הפנים אינו יכול לשקול את עניינם.

דב חנין: הוא לא מוסמך לשקול את עניינם.

דב חנין: כל מה שבא בהמשך זה כל מיני חריגים מוזרים ששר הפנים רשאי לבחון.

דב חנין: זאת הזכות הגדולה שניתנת לו.

דב חנין: התיק רשאי להיות מונח על שולחנו .

דב חנין: הוא רשאי לפתוח ולעלעל בו.

דב חנין: ההוראה של סעיף 2 היא הוראה דרקונית ומרחיקת לכת.

דב חנין: לרשימת האבסורדים אין קץ.

דב חנין: אני אתן לכם דוגמה של אבסורד אחד שדווקא לא דיברו עליו.

דב חנין: אני לא מייצג את הציבור הזה בכנסת, אבל אני רוצה להזכיר את האוכלוסייה הזאת שגם היא נפגעת.

דב חנין: בשטחים הכבושים ישנם 104 מאחזים בלתי חוקיים.

דב חנין: יש בהם אנשים שמתגוררים.

דב חנין: האנשים האלה נכללים בהגדרה של תושב האזור.

דב חנין: אני יודע את השקידה הרבה כדי שהחוק לא יחול בטעות על יהודים, אבל מה אפשר לעשות שכשהמטרות רעות אפילו הכשרון המשפטי לא יכול למצוא פתרון לכל האבסולוטים והמוזרויות.

דב חנין: אנחנו רואים מצב שתושבי המאחזים הבלתי חוקיים נחשבים לתושבי אזור לפי הגדרה מאוד פשוטה של החוק.

ג'מאל זחאלקה: הכתובת שלהם בארץ.

דב חנין: לא בטוח.

דב חנין: השאלה היא לא איפה הם רשומים.

דב חנין: הם מתגוררים שם.

דב חנין: אף אחד לא יכול לתת להם את הרשות לשהות בישראל, כיוון שהם לכאורה נמצאים בשטחים.

זהבה גלאון: הם עושים כל דבר בלי רשות.

דב חנין: אני מסתכל על אנשי משרד המשפטים שמנסים למצוא תשובה לאבסורדים שאני מעלה.

דב חנין: אני בטוח שהם ימצאו.

דב חנין: האבסורד הזה שולל שהייה בישראל מאנשים שהם אזרחים ישראלים.

דב חנין: החוק לא מגדיר את זה אחרת.

ג'מאל זחאלקה: אתה צודק, יש מקרים כאלה.

דב חנין: אותי מטריד ההליך שמאחורי התשובה הזאת.

דב חנין: אתם תמצאו ניסוח שמסביר למה על תושב מאחז בלתי חוקי, למרות שהוא לא תושב יישוב ישראלי, החוק לא חל.

דב חנין: מה אנחנו רואים פה?

דב חנין: שמאחורי החוק הזה יש ממד גזעני שאי אפשר להכחיש אותו.

דב חנין: למה מישהו צריך את הצרה הזאת?

דב חנין: אפשר היה לחשוב ששר הפנים היה נותן לכל אזרח מהשטחים שרצה להתחתן אישור שהייה ותעודת זהות כחולה.

דב חנין: למה אתם צריכים את החוק הרע הזה?

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני שותף להערכתו של חבר הכנסת ביילין שהחוק הזה ייפסל על ידי בג"ץ, אבל אנחנו לא יכולים להיתלות רק בבג"ץ.

דב חנין: העבודה על החוק הזה תהיה עבודה מאוד מקיפה וממושכת.

דב חנין: זה חוק שכמה שנים נצטרך לפרק את האבסורדים בו, מעבר לוויכוחים העקרוניים.

דב חנין: זה חוק שנצטרך לעסוק בו רבות בשנים הקרובות.

דב חנין: אני לא רואה מצב שבו עבודה ראויה בוועדה תוכל להביא לכך שהחוק הזה יובא למליאת הכנסת.

דב חנין: גם זה שיקול שבמשרד המשפטים צריך לשקול.

אברהים צרצור: החוק הזה פוגע בזכויות אדם אלמנטריות, עושה צחוק מהחלטות בג"צים, מזלזל באינטליגנציה של חברי כנסת ושל אנשים רבים במדינה הזאת שרואים בחוק הזה חוק דרקוני, זוועתי וגועלי.

אברהים צרצור: מה שמעניין אותי זה למה שר הפנים שולל מעצמו את הזכות הזאת להחליט בעצמו.

אברהים צרצור: כולנו יודעים ששרים בדרך כלל מחפשים סמכויות.

אברהים צרצור: במקרה הזה שר הפנים מוותר על סמכויותיו ומתחבא מאחורי הצעת חוק שלא מקובלת בשום פנים ואופן.

אברהים צרצור: תשובתי הקצרה לשאלה הזאת היא ששר הפנים מפחד ממצפונו ומשכלו הישר.

אברהים צרצור: הוא יודע מלכתחילה שהצעת החוק הזאת מנוגדת למצפון הנקי, מנוגדת בצורה מוחלטת לשכל הישר, לכן הוא איננו מוכן לעמוד בפני האתגר הזה שהוא יעשה ויבצע את ההוראות של המצפון והשכל הישר שלו.

אברהים צרצור: החוק הזה מנוגד בכל צורה שהיא לשכל הישר, למצפון הנקי, לכן גם אין מקום לחוק.

אברהים צרצור: אפילו תיקונים שיכולים להכניס לא יעבירו אותו למתכונת אחרת שיכולה להקל על המצב הנוראי שיכול להיווצר כתוצאה מהחוק הזה.

זהבה גלאון: אם החוק הזה יעבור - אני הודעתי ליועץ המשפטי לממשלה - אני מתכוונת לעתור לבג"ץ.

זהבה גלאון: יש בהצעת החוק בוטות וגסות רוח.

זהבה גלאון: אין לי דרך אחרת להגדיר את החלטת הממשלה לחוקק את החוק הזה.

זהבה גלאון: יש בזה אפילו מידה של עזות מצח כשמנסים למתוח את יכולת הספיגה ולראות מה חברי הכנסת יכולים לעשות.

זהבה גלאון: עם כל הכבוד והערכה שיש לי לשר בראון, הדיבורים שנשמעים כאן שהוא מוותר על הסמכויות שלו, שיש לו בעיה של מצפון, מאיפה זה בא?

זהבה גלאון: זה תלוי בשר?

זהבה גלאון: יש פה החלטת מדיניות ברורה וגזענית שמתבססת על הצורך להגן בכסות של טעמים ביטחוניים על בעיות דמוגרפיות.

זהבה גלאון: צריך לקרוא לילד בשמו.

זהבה גלאון: אני לא יכולה להימלט מהתחושה שמדובר פה בגסות רוח.

עודד פלר: גם אני , כמו חברת הכנסת גלאון, אצטרך לשוב לבית המשפט אם החוק יעבור.

עודד פלר: בחוק הזה יש אבסורד על אבסורד על אבסורד.

עודד פלר: לו זו בלבד שהוא מצמצם את שיקול דעת של שר הפנים, אלא הוא נותן לשר הפנים שיקול דעת לצמצם לעצמו את שיקול הדעת.

עודד פלר: אם תסתכלו על סעיף 5ג להצעת התיקון, אז אומרים שגם במקרים שבהם יש מניעה ביטחונית השר רשאי להיוועץ אם להגביל את המניעה הביטחונית.

עודד פלר: החוק הזה עושה ניקיון.

עודד פלר: הוא מנקה את ישראל מערבים, מפלסטינים, כשעכשיו מוסיפים לנו איראנים, לבנונים וסורים.

עודד פלר: זאת הפרקטיקה.

עודד פלר: גם כשמכניסים כל מיני הקלות בחוק, בפועל להקלות האלו אין שום משמעות.

עודד פלר: אם בתיקון הקודם הציעו לאפשר איזה שהוא רשיון לשיבה לישראל ללא כל זכויות סוציאליות, הרי שבפועל ההוראה החשובה שהוכנסה בפעם הקודמת תחת התיקון הגדול הזה היא הגדלת המניעה הביטחונית, מצב שבו לא נותנים מעמד למישהו שיש לו קרובי משפחה שיש נגדם איזה שהוא חשד.

עודד פלר: משרד הפנים והשב"כ מנערים את האבק מעל מידע ביטחוני שהיה להם.

עודד פלר: יש אנשים שבמשך שנים קיבלו מעמד בישראל, נכנסו להליך, המידע לגבי הקרובים שלהם היה ידוע לכולם ובכל זאת אישרו.

עודד פלר: פתאום בשנה האחרונה כל המידע הזה נהייה מידע אמיתי, מידע עדכני ואנשים מתחילים לאבד את מעמדם.

עודד פלר: אנחנו מגלים יותר אנשים שנמצאים בהליך ומאבדים את מעמדם מאשר אנשים חדשים שנכנסים להליך.

עודד פלר: משרד הפנים אפילו טרח והביא לפה את מנהל הלשכה למינהל אוכלוסין במזרח ירושלים.

עודד פלר: הוא ודאי יודע כמה אנשים קיבלו מעמד מאז עבר התיקון הקודם.

עודד פלר: בפועל אנחנו חושבים שמעטים.

עודד פלר: אנחנו יודעים שרבים מאוד הגישו בקשה, חיכו חודשים רבים בכלל להגיע ללשכה כדי שיקבלו אותם.

עודד פלר: בית המשפט המחוזי בירושלים נבהל ממבול העתירות ואמר: "רבותי, אתם תחכו חודשים לתשובה".

עודד פלר: מי שהגיש עתירה אחרי חצי שנה, בית המשפט אמר לו שהעתירה שלו מוקדמת.

עודד פלר: המצב הזה הוא מצב אבסורדי.

עודד פלר: אין שום הקלה שנכנסה לחוק.

עודד פלר: אם לא הייתה הקלה עד עכשיו, אז כרגע עוד מחמירים ומוסיפים עוד דברים שמטרתם למנוע.

עודד פלר: מטרתו הסופית של החוק היא לא לאפשר לאף ערבי לקבל מעמד בישראל.

עודד פלר: נשאלה פה שאלה מדוע עיראק נוספה לחוק.

עודד פלר: אמר אדוני שהוא לא מכיר עיראקים שמגיעים לישראל.

עודד פלר: יש עיראקים שמגיעים לישראל , בדרך כלל פליטים.

עודד פלר: החוק מבקש למנוע מהם מעמד.

עודד פלר: החוק הזה מבקש למנוע מעמד מעוד רבים אחרים.

גאלב מג'אדלה: ידוע לך על מקרים?

עודד פלר: ידוע לנו על בודדים שהגיעו לישראל.

עודד פלר: מדינת ישראל לא מטפלת בפליטים עיראקים.

עודד פלר: היא מסרבת לעשות את זה, משום שהיא רואה בהם נתיני מדינת אויב.

זהבה גלאון: פליטים עיראקים ישבו שנים בכלא הישראלי.

זהבה גלאון: אף אחד לא ידע על קיומם.

עודד פלר: הממשלה, בהצעת החוק שלה, מציינת בתוספת 4 מדינות, אבל מבקשת לתת לה את שיקול הדעת להחליט מי יהיו המדינות הנוספות שיתווספו.

עודד פלר: זאת תוספת שהכנסת לא צריכה לאפשר.

עודד פלר: אם הממשלה רוצה להכניס מדינות נוספות או אזורים נוספים לחוק, שתתכבד ותבוא לכנסת לתקן את התוספת.

עודד פלר: אי אפשר לאפשר לממשלה להוסיף עוד ועוד אזורים ומדינות.

עודד פלר: אנחנו רואים מה קורה כשאנחנו נותנים לממשלה לעשות דברים לפי שיקול דעתה.

אד פרידמן: הצעת החוק עלתה לדיון גם בוועדה לשלטון החוק בלשכת עורכי הדין.

אד פרידמן: אני לא רוצה לחזור על כל הדברים שנאמרו פה, אבל אני רוצה להמחיש שהפגיעה כאן אינה רק פגיעה באזרחים ובתושבים אלא גם פגיעה בשלטון החוק.

אד פרידמן: לא מוכר לי במדינה דמוקרטית שאוכלוסייה מסוימת או קבוצת אנשים מסוימת היא בחזקת פושעת, כשאותה קבוצה צריכה להוכיח שהיא אינה מהווה סכנה ביטחונית או שהיא חפה מפשע.

אד פרידמן: ברגע שאתה מאפשר לדבר כזה להיות בספרי החוקים שלנו, אז הדלת פתוחה להגדיר קבוצות שונות או תחומים שונים.

אד פרידמן: זאת פגיעה שגורמת לאזרח הפשוט להוכיח שהוא לא עבר על החוק, שהוא אינו מסוכן, או שהוא אינו מהווה פגיעה ביטחונית.

אד פרידמן: גם אם היו פעם מטרות ראויות, אז הדרך שהצעת החוק נוקטת בה פסולה לחלוטין.

אד פרידמן: כבר נאמר פה שזה יגיע לבג"ץ.

אד פרידמן: זה מצב עגום שהכנסת מעמידה את עצמה במצב - אחרי כל הביקורת ששמענו כאן בוועדות השונות על התערבות של בג"ץ בהליכי החקיקה של הכנסת - שמזמין את בג"ץ להתערב בדבר שהוא פשוט פגיעה מאוד רצינית גם באזרחי המדינה וגם בשלטון החוק.

סאוסן זהר: אני מסכימה עם מרבית הדברים שנאמרו.

סאוסן זהר: אני רוצה לחדד נקודה מאוד חשובה בתפישת החוק הזה.

סאוסן זהר: לא רק שהחוק הוא גזעני ומפלה אזרחים ערבים בהיותם מיעוט לאומי, הוא גם מפלה את האזרחים הערבים בהיותם מיעוט יליד.

סאוסן זהר: זאת התפישה שנוספת כאן בחוק שלא הייתה קיימת במדינת ישראל או במדינה אחרת בעולם.

סאוסן זהר: החוק הזה מבקש למנוע קשר הומניטרי בסיסי בין המיעוט הערבי הלאומי כאן ובין שאר בני עמו הערבי במדינות ערב.

סאוסן זהר: אם נשווה עם מדינות אחרות, אז החוק הזה לא קיים במדינה אחרת.

סאוסן זהר: חוקים דומים נפסלו בדרום אפריקה ובמדינת וירג'יניה בארצות הברית.

סאוסן זהר: אני רוצה להשוות עם הדיונים שנערכו בוועדות הכנסת לפני קבלת אישור חוק האינתיפאדה.

גאלב מג'אדלה: באיזו ועדה?

סאוסן זהר: בוועדת חוקה.

סאוסן זהר: שם דאגו להביא מומחים מהאקדמיה שיחדדו מדוע יש חשיבות שהחוק יעבור.

סאוסן זהר: היו שם כל מיני עדויות של מומחים על החוק לגבי אם הוא עומד בניגוד או תומך במשפט הבינלאומי, האם הוא יכול לתמוך בחוקים אחרים של המדינה.

סאוסן זהר: לא ראינו שקיימים מומחים בנוגע לחוק הזה שיגידו עד כמה הוא פוגע, עד כמה הוא תואם את עקרונות המשפט הישראלי והמשפט הבינלאומי.

סאוסן זהר: אני רוצה להזכיר את העמימות או את ההרחבה שהחוק מטיל על תושבי מדינת אזור.

סאוסן זהר: יש ערבים ישראלים שנוסעים לארצות הברית , לאירופה או לירדן ופוגשים שם אנשים אחרים שיש להם אזרחות אמריקנית.

סאוסן זהר: בני זוג כאלה שמבקשים להתחתן לא יכולים להתחתן כיוון שאחד מהם חייב להישאר כאן מטעמי עבודה, מטעמים אישיים אחרים, כשהצד האחר רוצה להישאר בארצות הברית.

סאוסן זהר: השאלה אם החוק הזה יחול עליהם.

גאלב מג'אדלה: האם הכוונה היא למרכז החיים?

סאוסן זהר: הכוונה היא להכל.

גאלב מג'אדלה: האם הכוונה למרכז החיים של זה שלא נמצא כאן, או לכך שמוצאו מארץ אויב?

סאוסן זהר: יש לנו מקרה של אדריכל ערבי ישראלי שהתאהב באזרחית ארצות הברית שהיא גם תושבת סוריה.

סאוסן זהר: במקרה הזה הם לא יכולים לבוא לארץ.

סאוסן זהר: השאלה אם החוק הזה חל עליהם.

גאלב מג'אדלה: זה הסעיף שמדבר על ארץ המקור, כשבמקרה זאת מדינת אויב.

סאוסן זהר: לא הובא בפני הוועדה כל חומר הראיות בקשר להרחבת האזור.

סאוסן זהר: אין לנו ראיות אם קיימים בני זוג כאלה, כמו למשל ערבי ישראלי עם אזרח סוריה או אזרח לבנון.

סאוסן זהר: האם קיימים כתבי אישום שהוגשו?

סאוסן זהר: אין לנו תשתית עובדתית שעל פיה קיימת הרחבה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו בהסגר בינלאומי.

ג'מאל זחאלקה: ערבי ישראלי יכול להתחתן רק עם ערבייה ישראלית.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו הקבוצה היחידה בעולם שחלוקה בצורה כזאת.

ג'מאל זחאלקה: אין עוד מקרה כזה.

יותם בן-הילל: בניירות העמדה שלנו יש דיאגרמה של כל אותם אנשים שתימנע מהם אפשרות לקבל איחוד משפחות בישראל.

יותם בן-הילל: יש דיאגרמה של המצב כיום לעומת ההרחבה אם החוק יתקבל.

יותם בן-הילל: חבר הכנסת טיבי אמר שיש 30 אנשים.

יותם בן-הילל: נתנו שם 2 או 3 ילדים בכל משפחה.

יותם בן-הילל: במשפחות מסורתיות זה הרבה יותר.

יותם בן-הילל: כיום זה על ההורה, על הילד, על האח, על הגיס.

יותם בן-הילל: אם זה יתקבל זה יהיה גם על הנכדים, החתנים והכלות.

יותם בן-הילל: אפילו אם יהיו נישואים שניים, אז זה יחול על האישה והילדים שלה.

יותם בן-הילל: זה כל כך רחב עד שזה לא משאיר שום מוצא.

יותם בן-הילל: האפשרות להרחיב את שיקול הדעת של שר הפנים היא במקרה של שלילת האפשרות לקבל מעמד בישראל על סמך קביעה שבאזור המגורים או במדינה שבא נמצא האדם מתבצעת איזו שהיא פעילות עוינת נגד מדינת ישראל.

יותם בן-הילל: מה זה אומר?

יותם בן-הילל: אם אזרח ישראלי מתחתן עם תושבת יריחו ואיזו שהיא פעילות ביטחונית מתבצעת ביריחו, אז שר הפנים יכול לשלול את האפשרות לקבל איחוד משפחות.

יותם בן-הילל: כל העניין של שלילת שיקול הדעת של שר הפנים הוא רק לכיוון אחד.

יותם בן-הילל: מי שלא נמצא בהצעת החוק הזאת אלה ילדים של תושבי ישראל שחיים בישראל וההורים שלהם הם תושבי השטחים.

יותם בן-הילל: ההצעה פשוט התעלמה מאותם ילדים.

יותם בן-הילל: זה בניגוד לחוק שמחייב התייחסות לעניינם של ילדים.

יותם בן-הילל: הצעת החוק אמורה לחול עליהם.

יותם בן-הילל: על פי החוק הקיים היום, במשפחה אחת נוצרים 3 מעמדות של ילדים: ילדים במעמד קבע, ילדים במעמד ארעי וילדים בגילאי 14-18 שהאפשרות שלהם להיות פה היא רק בהיתר.

גאלב מג'אדלה: בלי מעמד ובלי תנאים סוציאליים.

יותם בן-הילל: השאלה על כמה ילדים מדובר.

גאלב מג'אדלה: זה כבר לא ילדים, אלא בני נוער.

יותם בן-הילל: ילד בן 14 או 15 הוא עדיין ילד.

יותם בן-הילל: התכלית המוצהרת של הצעת החוק היא ביטחונית.

יותם בן-הילל: עד היום לא שמעתי נימוק מהמדינה למה החלת החוק על ילדים בגילאים האלה זה ביטחוני.

יותם בן-הילל: למה לא לתת לילדים מגיל 0-14 היתר למעמד קבע בישראל, לא רק היתר זמני כמו שמשרד הפנים נוהג כיום לתת?

יותם בן-הילל: העניין של המספר קשור לחיסכון כלכלי שיש בחוק הזה על אותם ילדים בין 14-18.

גאלב מג'אדלה: קיבלנו על זה תשובות לא מספקות בדיון הקודם כאשר דנו בהוראת שעה ועשינו פיצולים והטבות.

יותם בן-הילל: למה לא לתת להם זכויות סוציאליות?

גאלב מג'אדלה: בדיון הסגור אמר ראש השב"כ שבני נוער בגיל 18 שהיה להם רשיון נהיגה ותעודת זהות היו מעורבים בפיגועים.

זהבה גלאון: כמה?

גאלב מג'אדלה: תבענו בדיון הקודם שאם לא נותנים מעמד קבע, שלפחות יתנו תנאים סוציאליים, כדי שלא יהיה עוד עוני.

גאלב מג'אדלה: אני לא אגיד מה הייתה התשובה של גורמים פוליטיים בכנסת.

ראג'יה אבו-סקל: אם מעיינים לעומק בהצעה שמונחת בפנינו היום קשה מאוד להצביע על הקלות.

ראג'יה אבו-סקל: אם אנחנו נגיד הקלות, אז אנחנו צוחקים על עצמנו.

ראג'יה אבו-סקל: השופט לוי אמר שעל בית המחוקקים לבחון תוך 9 חודשים את ההסדר החקיקתי.

ראג'יה אבו-סקל: בהצעה דובר על ועדה מקצועית, כשמיד אחר כך - אם אנחנו נעיין בזה – אפשר לראות שקיומו של קשר זוגי וקיומם של ילדים משותפים לא יהוו כשלעצמם טעם הומניטרי.

ראג'יה אבו-סקל: בואו לא נדבר על טעמים הומניטריים, כי אין.

ראג'יה אבו-סקל: גם השופט חשין וגם השופט לוי דיברו על כך שמדובר בהוראת שעה זמנית.

ראג'יה אבו-סקל: אם מדברים על זמני, אז עברו כבר 5 שנים.

ראג'יה אבו-סקל: כאן מדברים על שנתיים.

ראג'יה אבו-סקל: אם אנחנו שמים לב לתוספת, אז הוסיפו עוד מדינות בלי שום בחינה חוקתית משפטית ראויה למדינה דמוקרטית.

ראג'יה אבו-סקל: ההקלה של הארכה בצו צריכה להיבחן מחדש, כי היא בלתי מתקבלת על הדעת.

רעות מיכאלי: הדברים שנאמרו כאן מתייחסים לכמה החוק הזה חורג מהיותה של מדינת ישראל מדינה דמוקרטית.

רעות מיכאלי: הוא חורג בהחלט גם מהיותה של מדינת ישראל מדינה יהודית.

רעות מיכאלי: לשיטתנו הוא עומד בסתירה לעקרונות היסוד שהמדינה הזאת צריכה להיות מושתתת עליהם.

רעות מיכאלי: הוא חוק גזעני שפוגע בזכות לחיי המשפחה, שפוגע בכל ערך שאמור להיות נר לרגליה של מדינה שרואה את עצמה יהודית ודמוקרטית.

רעות מיכאלי: החוק הזה פסול ולא ראוי.

גאלב מג'אדלה: בהצעת החוק מופיע העניין של ועדה מקצועית.

גאלב מג'אדלה: מה תפקידה והרכבה?

גאלב מג'אדלה: לגבי הדרישה שלך, חבר הכנסת אהרונוביץ, להזמין את הנציג או את ראש הוועדה שהקים שר הפנים, אנחנו נבחן את העניין עוד היום.

גאלב מג'אדלה: נעשה איזו שהיא התייעצות עם חברי הוועדה בנושא הזה.

גאלב מג'אדלה: דיברו פה על להזמין מומחים.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד מעריך את המומחים, אבל אנחנו נהיינו מומחים בחוק הזה לא פחות מהמומחים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו בהחלט מוכנים להזמין.

סאוסן זהר: הכוונה ליחס ולמשקל שנותנים.

גאלב מג'אדלה: היה ראוי שתכתבי ליועצת המשפטית של הוועדה, למנהלת הוועדה, ליושב-ראש הוועדה על כך שאת רוצה להזמין מומחים.

גאלב מג'אדלה: היינו בחפץ לב נענים לבקשתך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו דנים בזה באופן הראוי ביותר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מתכוונים על הצעת חוק רגישה, מורכבת, סבוכה ובעייתית מהסוג הזה לעבור כהרף עין.

מייק בלס: החוק הזה הוא לא חוק פשוט.

מייק בלס: הדברים שנשמעו כאן הם דברים כבדים.

מייק בלס: אנחנו מקשיבים בכובד ראש לכל הנושא הזה.

מייק בלס: אף אחד לא התעסק בנושאים האלה בחוסר רגישות, על כל המשמעויות.

מייק בלס: אם אנחנו בוחנים את הדברים כפי שהם התרחשו בפועל, אז אנחנו רואים שלמרות כל מיני אמירות שנשמעו על דמוגרפיה תכליתו של החוק הזה בטחוני.

מייק בלס: העיתוי שלו בשנת 2002, בלב האינתיפאדה השנייה, בתקופה של גל פיגועים קשה מאוד ששטף את הארץ, מעיד על כך שהסיבה שהוא בא לעולם היא סיבה ביטחונית .

מייק בלס: הסיבה שבגללה הוא ממשיך היא סיבה ביטחונית.

מייק בלס: בתיקונים שאנחנו מביאים היום יש צד אחד שמרחיב את ההתמודדות עם הבעיות הביטחוניות שיש למדינה, וצד שני שמנסה להתמודד עם הצורך לשפר את המצב מהפן ההומניטרי.

מייק בלס: המגמה שאנחנו רואים בחוק הזה מאז החלטת הממשלה בשנת 2002 ועד היום היא בסך הכל מגמה שכן קשובה לצרכים ההומניטריים.

מייק בלס: אנחנו רואים שבמשך התקופה נוספים עוד ועוד סייגים שנועדו לצמצם את הפגיעה שהחוק הזה מביא איתו ביכולת להביא למגורים בישראל את מי שכל אחד רוצה מכל מקום בעולם.

מייק בלס: אנחנו מנסים לעשות את האיזון הנכון.

מייק בלס: אני לא בטוח שהגענו.

מייק בלס: יכול להיות שעל פני ציר זמן נגיע למקום של איזון.

מייק בלס: בינתיים אנחנו מנסים לעשות את האיזון הנכון בין צורכי הביטחון והיכולות של מערכת הביטחון לטפל בסוגייה הזאת, ובין הצרכים של בני אדם לחיות, להתחתן, לגור איפה שהם רוצים ואיך שהם רוצים.

מייק בלס: התקופה האחרונה לא בדיוק הוכיחה שהמצב הביטחוני במדינת ישראל השתפר.

מייק בלס: הקיץ האחרון עבר עלינו במלחמה מכיוון לבנון, הטילים של הקאסם ממשיכים ליפול מהכיוון של עזה, כשאני לא מדבר על כוונות יותר משמעותיות למחוק את מדינת ישראל מהמפה.

מייק בלס: הסיכונים הביטחוניים זאת לא איזו שהיא אמירה שהיא כסות למשהו שאין לו תשתית שקורת בשטח.

מייק בלס: המצב הוא עצוב לכולם, אבל השאלה היא אם המדינה צריכה להניח את הריבונות שלה בצד ולהגיד שהיא לא תשלוט על שערי הכניסה ושהזכות להינשא גוברת על כל האינטרסים האחרים של הגנה על אזרחי המדינה.

מייק בלס: מדינה אחראית במצב הביטחוני של היום חייבת לנקוט אמצעים להגן על ביטחון אזרחיה כאשר יש כוחות שרוצים לפגוע באזרחים שחיים פה, כאשר יש כוחות שלא מכירים בזכות קיומה של המדינה כמדינה.

מייק בלס: זאת מדינה דמוקרטית שמנסה באמצעים דמוקרטיים להגן על שלום אזרחיה.

מייק בלס: אף אחת מהמדינות האחרות שנביא - לא נמצא אולי חוק כזה במדינות אחרות - לא נמצאת במצב שבו מדינת ישראל נמצאת, על כל המורכבויות שלה ,לרבות הדברים שנשמעו כאן היום.

מייק בלס: החוק הזה מוסיף דגש על הצד הביטחוני.

מייק בלס: אדוני, יושב-ראש הוועדה, חברי הכנסת, הצעת החוק מנסה להתמודד עם אותן בעיות ביטחוניות שאנחנו מזהים אותן.

מייק בלס: יש כאן הרחבה של האוכלוסייה שנאסר עליה להיכנס למדינת ישראל על דרך של נישואים או הגירה, אבל זה בפירוש תוצאה של אינטרס ביטחוני, לא אינטרס אחר.

מייק בלס: אני לא חושב שצריך להמעיט מערך העניין הזה.

מייק בלס: ישנו חידוש - הוא לא היה קודם - וזה ההקמה של ועדה מקצועית.

מייק בלס: ההרכב עוד לא נקבע, אבל זאת תהיה ועדה שתמליץ לשר הפנים על מקרים הומניטריים שכן צריך לפתוח את הפתח ולהתיר כניסה.

מייק בלס: החוק במקור נתן הקניית מעמד בלי מגבלת גיל.

מייק בלס: ההגבלה הזאת קיימת לגבי גברים עד גיל 35 ולגבי נשים עד גיל 25.

מייק בלס: הוועדה ההומניטרית תוכל לפתוח במקרים המתאימים פתח.

מייק בלס: נאמרו הרבה דברים על הסייג, כמו שיש סייג לוועדה ההומניטרית שמעקר את הוועדה מתוכן.

מייק בלס: הוועדה ההומניטרית לא באה לומר שכל מקרה של נישואים מאפשר מיד להביא את בן הזוג הזר למדינת ישראל, כי אז המשמעות של הדבר הייתה שאפשר למחוק את מה שכתוב כאן.

מייק בלס: הסייג נועד לומר שיהיו מקרים הומניטריים.

מייק בלס: הוועדה תצטרך לדון מקרה מקרה על הנסיבות שלו.

מייק בלס: הדברים יהיו כפופים לביקורת שיפוטית.

מייק בלס: אני מניח שהיקף החריג ההומניטרי יתברר לנו על פני ציר הזמן עם איך שבתי המשפט יפרשו את הדברים, עם איך ששר הפנים ואיך שהוועדה תפרש את המנדט שניתן לה.

מייק בלס: החידוש הזה הוא חידוש משמעותי בחוק הזה.

מייק בלס: הוא כן היענות לדברים שבית המשפט כיוון אליהם.

מייק בלס: יכולה להישאל השאלה למה שלא נלך לבדיקה פרטנית, למה שלא נבדוק כל אדם אם הוא מסוכן או לא.

זהבה גלאון: הייתה אופציה כזאת מלכתחילה.

מייק בלס: התהליך המדורג קיים.

מייק בלס: ישנה קבוצה של אוכלוסייה שעוצמת הסיכון הקיים והמתמשך כיום היא כזאת שהערכה של הגורמים המקצועיים - במקרה הזה מי שמופקד על ביטחון המדינה - היא שבדיקה פרטנית אמיתית שתתן מענה לנושא הזה היא לא דבר אפשרי.

מייק בלס: אפשר לכתוב את זה, אבל בפועל אי אפשר יהיה לממש את זה.

מייק בלס: כאשר מגיע בן אדם זר - בעיקר ממקומות רחוקים - קשה מאוד לדעת אם הוא מהווה סיכון או לא, בעיקר כאשר הפעילות העוינת כלפי מדינת ישראל היא לא פעילות פשוטה.

מייק בלס: היא לא נמצאת רק בצבאות מסודרים, אלא גם בארגוני טרור.

מייק בלס: להגיע למידע זה דבר מאוד קשה.

זהבה גלאון: הופכים את כולם למפגעים בפוטנציה.

מייק בלס: הבעיה עם הבדיקה הפרטנית היא שהיא נעשית בנקודה מסוימת, כשהחיים ממשיכים לזרום גם אחר כך.

מייק בלס: הרצון של ארגוני טרור שיושבים מחוץ למדינת ישראל לעשות שימוש באנשים שכבר עברו את הבדיקה הביטחונית לצורכי טרור הוא רצון קיים.

מייק בלס: זה רצון של גורמים שנמצאים מחוץ למדינת ישראל.

מייק בלס: המטרה שלהם היא להמשיך ולקיים פיגועים, בין אם זה מגיע מלבנון, בין אם זה מגיע מכיוון עזה או ממקומות אחרים.

מייק בלס: עצם הבדיקה עצמה לא הייתה מרפאת את הבעיה האמיתית והחשש האמיתי.

מייק בלס: הדברים אמורים בעיקר כשמשפחה נשארת בצד השני של הגבול ונתונה ללחץ, פיתוי או כל דרך אחרת.

מייק בלס: התקופה הזאת היא תקופה מאוד קשה מהבחינה הביטחונית.

מייק בלס: החוק הזה הוא זמני במובן הזה שהוא בא להתמודד עם התקופה.

מייק בלס: הוא לא חוק קבוע.

מייק בלס: הוראת השעה נמשכת, אבל המלחמה הייתה לפני כמה חודשים, לא לפני שנים.

מייק בלס: הקאסמים קורים היום.

מייק בלס: הטעם הביטחוני שביסוד העניין הוא לא טעם שמנותק מהקשר קונקרטי.

גאלב מג'אדלה: אני אתן לך דוגמה של 4 מקרים שטיפלתי בהם.

גאלב מג'אדלה: אדם נדרש לעזוב את הארץ אחרי 7 שנים של נישואים כי אחיו פעיל בגי'האד האיסלאמי.

גאלב מג'אדלה: אחרי שהאזרח הזה הולך לבית המשפט, בית המשפט מחליט שהאיש הזה ימשיך לשהות בארץ.

גאלב מג'אדלה: פנייה ברמה הציבורית נענתה בשלילה, אבל הפנייה של בית משפט נענתה בחיוב.

גאלב מג'אדלה: לא הייתה שם מניעה ביטחונית אמיתית.

גאלב מג'אדלה: זה החשש הגדול שלנו.

גאלב מג'אדלה: החשש שלנו שזה גורף, שזה לא נבדק, שלא ועדה מקצועית בדקה את זה.

גאלב מג'אדלה: אני ידוע בקשרים מאוד טובים וביחסי עבודה טובים עם מינהל האוכלוסין.

גאלב מג'אדלה: יעידו אלה שיושבים כאן.

גאלב מג'אדלה: זה נתן לי את התחושה.

גאלב מג'אדלה: אני בכלל לא מדבר על האזרח שלא האמין בטיפול שלנו בדרך המלך.

גאלב מג'אדלה: זה נותן לי את התחושה שגם למערכות כאלו לא מתייחסים ברצינות.

גאלב מג'אדלה: למה האזרח צריך לשלם 5000 דולר לעו"ד כשאין סיכון בטחוני מאחורי שהייתו?

גאלב מג'אדלה: לא צריך להגיד לך איזה סבל הוא עובר.

מייק בלס: צריך להבדיל בין הרמה העקרונית לרמה היישומית שלה בשטח.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר על הרמה היישומית.

גאלב מג'אדלה: האזרח הזה פנה למינהל האוכלוסין במשרד הפנים כדי לחדש את תעודת הזהות הזמנית.

גאלב מג'אדלה: שלחו לו מכתב שהוא מתבקש לעזוב את הארץ כי אחיו איהד פעיל בג'יהאד האיסלאמי.

גאלב מג'אדלה: טיפלתי בו בדרך המלך.

גאלב מג'אדלה: הלך אותו אזרח לבית המשפט.

גאלב מג'אדלה: הוא קיבל המשך שהייה לעוד שנה.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה שתעגן בהצעת החוק כך שלאדם ששוהה כאן 5 שנים יחזירו את הדירוג.

גאלב מג'אדלה: אתה לא יכול לשחק בעתיד שלו, בקיום שלו.

גאלב מג'אדלה: אם הוא שוהה שנה ראשונה, אז זאת תקופת ניסיון, תקופת בדיקה, אבל אחרי 7 שנים שהוא נהנה מתעודת זהות זמנית, שיש לו 5 ילדים, שהוא קשר את עתידו כאן בארץ ומעסיק 8 עובדים בצורה הכי מסודרת.

גאלב מג'אדלה: אז מה אם יש לו אח או בן אחות?

גאלב מג'אדלה: זאת הבדיקה הפרטנית שאני מדבר עליה.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר ישומית על חיי היום יום, לא על תיאוריה.

גאלב מג'אדלה: אם האזרח הזה היה פונה ומינהל האוכלוסין בחדרה, בעפולה או בנתניה היו בודקים עניינית והיו אומרים שזה אזרח שאין עליו שום דבר, אז אני נותן לו את הסיכוי להמשיך.

גאלב מג'אדלה: אני לא ראיתי את זה.

גאלב מג'אדלה: יש דוגמה של אישה שגרה בסחנין 15 שנה, כשהמשפחה מוכנה לעשות הכל על מנת להשאיר אותה בביתה.

גאלב מג'אדלה: היא צריכה לעבור מסחנין אחרי 15 שנה לעראבה בשטחים משום שבעלה נפטר?

גאלב מג'אדלה: למה?

גאלב מג'אדלה: לא מספיק שבעלה נפטר?

גאלב מג'אדלה: אחר כך עוד היא צריכה לחזור למקום שאין מישהו שיקיים אותה בכלל?

גאלב מג'אדלה: אבא שלה נפטר, אמא שלה נפטרה.

גאלב מג'אדלה: מי יטפל בה עכשיו?

גאלב מג'אדלה: מה תגיד לאלמנה הזאת בת 55?

גאלב מג'אדלה: איך אני אסביר לה שמדינת ישראל רואה בה סיכון ביטחוני?

ג'מאל זחאלקה: לפעמים יש לה זכות על הבית.

גאלב מג'אדלה: היא לא רוצה כלום.

גאלב מג'אדלה: איזה סיכון בטחוני יש באישה הזאת בת 55?

גאלב מג'אדלה: היא לא יוצאת מסחנין כבר 10 שנים.

גאלב מג'אדלה: למה שלא תבוא מדינת ישראל ותאמר את זה בהצעת החוק, כדי שנראה שיש פה שינוי הומניטרי שייתן תשובה למקרים הבודדים האלה?

מייק בלס: צריך לשאול אם ברמה העקרונית אנחנו מוכנים שחשד בטחוני לגבי קרוב משפחה, בין אם זה אח או קרוב משפחה אחר, ישפיע על מבקש מסוים.

מייק בלס: הכנסת אמרה את דברה בעניין הזה.

מייק בלס: היא אמרה שהיא מוכנה להרחיב את החשש לא רק לבן אדם עצמו, אלא גם למשפחה הקרובה אליו.

מייק בלס: בית המשפט גם אישר את זה בתיקים שהובאו אליו.

מייק בלס: לא רק בנושאים כאלה, אלא גם בנושאים יותר רחבים, כמו סיטואציה של אדם שביקש להיות שוטר וקרוביו הם עבריינים.

מייק בלס: אמרו שהוא לא יהיה שוטר, כי החשש הוא שהעבריינים יעשו שימוש ביכולות שלו במשטרה לקידום העניינים שלהם.

מייק בלס: חומר בטחוני שלילי עקיף לא רק על האדם עצמו הוא דבר שרשויות הביטחון חייבות לקחת בחשבון כשהן בודקות.

מייק בלס: השאלה השנייה היא היישום הקונקרטי במקרה מסוים.

מייק בלס: אני מסכים איתך שהאיזונים יכולים להשתנות.

מייק בלס: יש הבדל בין החודש הראשון או השנה הראשונה, למצב שבו מישהו נמצא כמה וכמה שנים, כשאז שיקול הדעת יכול להיות אחרת.

מייק בלס: יכול להיות שבית המשפט, כשבדק את המקרה הקונקרטי, הגיע למסקנה שהאיזון צריך להיות אחר, לעומת הפקידים שבדקו את זה מלכתחילה וחשבו שהאיזון צריך להטות את הכף לטובת אותו אדם.

מייק בלס: אם מדברים על מדינה יהודית ודמוקרטית, אז תעיד העובדה שיש ביקורת שיפוטית וזה לא הפקידות שמחליטה בעצמה או הכנסת שמחוקקת את מה שהיא רוצה.

מייק בלס: באיזון יכולות להיות מחלוקות.

מייק בלס: המילה האחרונה היא לבית המשפט.

מייק בלס: אני חושב שטוב שכך.

מייק בלס: יכול להיות שהערכות משתנות וגישות של שופטים יותר מחמירות עם הפקידות במקרים האלה.

מייק בלס: הוועדה ההומניטרית תוכל לדון באותם מקרים שאתה מדבר עליהם כרגע.

מייק בלס: אם יהיו לאותה אישה בני משפחה וזה יהיה מקרה הומניטרי, אז הוועדה תוכל לתת לזה מענה, מה שהיום קשה יותר לעשות.

מייק בלס: אני כן רואה שיפור במצב הזה, לא החמרה.

מייק בלס: יכול להיות מצב שבו אין לה שום זיקה לאף אחד מבחינה משפחתית ונשאלת השאלה אם מרכז חייה צריך להיות כאן או במקום שהיא חייתה בו למעלה מ50 שנה.

מייק בלס: זאת שאלה לא פשוטה כשאין בן משפחה.

גאלב מג'אדלה: איפה הסיכון הביטחוני?

מייק בלס: החוק הזה הוא חוק ביטחוני.

מייק בלס: השאלה שלך היא לאו דווקא קשורה לביטחון.

גאלב מג'אדלה: תתכבד ותאמר שלאלמנה או לאלמן בגיל כזה , אחרי כך וכך שנים, לא יוסיפו עוול על עוול.

מייק בלס: האלמנה בגילאים שאתה מדבר עליהם נמצאת בשיקול דעת שר הפנים, היא לא במגבלה שאסור לתת לה.

גאלב מג'אדלה: כבר שנתיים שר הפנים לא שוקל.

גאלב מג'אדלה: אותה אישה נתבקשה לעזוב את הארץ.

גאלב מג'אדלה: היא שהתה 14 שנה בארץ.

גאלב מג'אדלה: מה תגיד לה על זה?

מייק בלס: זה לא מקרה שנכנס תחת החוק הזה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו עוסקים באנשים, אנחנו לא עוסקים בתיאוריות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רגישים לביטחונה של המדינה בדיוק כמוך, לא יותר ולא פחות ממך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים תשובות על השאלות שהעלינו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא חותמת גומי.

גאלב מג'אדלה: למה אתה לא בא ואומר שמורידים את הגיל של נשים ל20?

גאלב מג'אדלה: בגילאי 20-25 אין בעיה ביטחונית.

גאלב מג'אדלה: למה שלא תבואו בידיים נקיות.

גאלב מג'אדלה: .?

יוכי גניסין: לבוא ולהגיד שאנחנו לא באים בידיים נקיות משום שלא מורידים את הגיל מ25 ל20 זאת האשמה חמורה מאוד.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יכולים להאשים אם אנחנו חושבים שצריך להאשים.

גאלב מג'אדלה: אני טוען שאין בעיה ביטחונית להוריד את הגיל מ25 ל20.

גאלב מג'אדלה: הגיל לאותה אישה ששוהה לא מהווה סיכון ביטחוני.

גאלב מג'אדלה: אם יש למערכת הביטחון נתונים שמוכיחים אחרת, בבקשה, שיבואו ויגידו את זה.

מייק בלס: העלו פה את הנושא של הוראת השעה לשנתיים.

מייק בלס: אמרת, אדוני היושב-ראש, שאולי יהיה מו"מ בתקופה הזאת.

מייק בלס: הלוואי.

גאלב מג'אדלה: למה שלא תביאו את זה לשנה?

גאלב מג'אדלה: תייצרו אווירה אופטימית.

גאלב מג'אדלה: אני לא נביא.

גאלב מג'אדלה: אולי בעוד חודש יתחיל מו"מ ותהליך רציני.

גאלב מג'אדלה: אולי לא.

מייק בלס: זה נראה סביר על רקע העובדה שאנחנו נמצאים קרוב ל-5 שנים בתוך התקופה הזאת.

מייק בלס: הדבר הנוסף שהעלית נגע לאוכלוסייה הדרוזית ברמת הגולן.

מייק בלס: החוק הכניס גם את האזרחים הסורים לאותן מדינות שחל עליהן סעיף 2 שלא מאפשר להעניק אזרחות.

מייק בלס: היה ברור שהמצב של האוכלוסייה הדרוזית הוא מצב אחר, לכן מיד כשהורחב האיסור הביטחוני הוכנסה האמירה שאומרת שלגבי הדרוזים יראו טעם הומניטרי.

מייק בלס: לא נשללה האפשרות להתייחס לאוכלוסייה אחרת.

מייק בלס: רצינו להבהיר מראש שאנחנו מודעים לכך שיש החמרה, אבל שיש גם הקלה במצב.

מייק בלס: לא הייתה כוונה לפגוע באותה אוכלוסייה של אזרחי מדינת ישראל הדרוזים שגרים ברמת הגולן.

ואסל טאהא: אתה מתייחס אליהם כאזרחים.

ואסל טאהא: המדינה כפתה עליהם את האזרחות.

ואסל טאהא: הם לא רצו את האזרחות הזאת.

ואסל טאהא: מה שאני שומע מקומם.

ואסל טאהא: הכל ביטחון.

ואסל טאהא: שקר וכזב.

ואסל טאהא: שאנשי הביטחון יגלו כמה מקרים היו, כמה משת"פים היו בין אלה שהשתתפו.

ואסל טאהא: לא ייתכן שיענישו אוכלוסייה בגלל אחד שטעה, מה עוד שהשב"כ גייס אותו.

מייק בלס: הנקודה האחרונה זאת הנקודה של המכסה.

מייק בלס: בחוק הזה אין מכסה למקרים הומניטריים.

מייק בלס: ניתנת אפשרות לשר הפנים לקבוע מכסה.

גאלב מג'אדלה: תוריד את זה.

מייק בלס: יש מכסות להגירה.

מייק בלס: האופציה יכולה להיות בספר החוקים.

מייק בלס: היישום שלה – אם יהיה בכלל – יעמוד לביקורת חוקתית ומשפטית כזאת או אחרת.

מייק בלס: החוק הזה לא בא עם מכסה.

מייק בלס: אנחנו הולכים למשהו שאנחנו לא יודעים איך הוא יתפתח.

מייק בלס: הכלים לשמירה קיימים.

מייק בלס: השימוש שלהם – אם יהיה – הוא עתידי,הוא לא מופיע כרגע.

מייק בלס: נשקלו דברים.

מייק בלס: השימוש הוא במילה "רשאי", לא מעבר לזה.

מייק בלס: נשאלתי לגבי הרכב הוועדה.

מייק בלס: בשלב הזה עוד אין הרכב לוועדה.

גאלב מג'אדלה: זאת ועדה בין משרדית?

מייק בלס: יש אופציות פתוחות.

מייק בלס: הכוונה היא בעיקר לאנשי מקצוע, לאנשים שמבינים את המטריה ויכולים לאזן את השיקולים הביטחוניים ואת השיקולים ההומניטריים.

מייק בלס: אנחנו עוד לא סגורים לגבי הרכב הוועדה.

מייק בלס: אין ספק שצריך להיות גוף שיבדוק כל מקרה לגופו, שימליץ לשר את ההמלצות שלו.

דניאל סולומון: הזכירו פה קודם את ההקלה שנעשתה באוגוסט 2005.

דניאל סולומון: זאת הקלה שדיברה על כך שבני זוג - גיל 25 לנשים ו35 לגברים - יוכלו לשוב לתוך התהליך.

דניאל סולומון: דיברנו כאן על אותם מקרים בשוליים של ייתכנות ביטחונית על רקע חומר ביטחוני עקיף.

דניאל סולומון: אלה המקרים שמבחינה פרופורציונאלית בשוליים.

דניאל סולומון: הערכה הייתה שהתיקון של 2005 ישלב לתוך התהליך משהו בסביבות 30% מאוכלוסיית הפונים הפוטנציאליים.

דניאל סולומון: היום אנחנו יודעים שמטפלים במאות רבות של בקשות שחזרו לטיפול בעקבות אותה בקשה, בין אם מדובר בבני הזוג עצמם, בין אם מדובר בילדים שלהם.

דניאל סולומון: התיקון אז דיבר על כך שמתחת לגיל 14 החוק לא חל.

דניאל סולומון: כל הילדים הקטינים יכולים להיכנס לישראל כדין במסגרת אותו תהליך.

דניאל סולומון: מה עושה התיקון הזה?

דניאל סולומון: התיקון ההומניטרי מדבר על אפשרות להחזיר בקשות שנבדקות באופן פרטני, לא לפי קבוצות.

דניאל סולומון: אם אנחנו נמצאים בתוך ההגבלה שדיברה על גילאים 25 ו35, יהיו מצבים של בני זוג שלא הגיעו לאותו גיל ומאותם טעמים הומניטריים הם מבקשים להיכלל בתוך התהליך, באותו רשיון שניתן על ידי מפקד האזור.

גאלב מג'אדלה: איפה זה מופיע?

דניאל סלומון: אני מסביר את המשמעות של ההצעה.

גאלב מג'אדלה: אתה אומר שכל מקרה מתחת לגיל 25 ייבדק באופן פרטני.

גאלב מג'אדלה: אני מודיע לך שברגע שמגיע אזרח ישראלי למינהל האוכלוסין בבקשה להתחתן עם פלסטינית בת 24, במקום אומרים לו שהבקשה לא יכולה להידון.

דניאל סלומון: זה המצב היום, כי החוק עוד לא עבר.

דניאל סלומון: זה הסעיף ההומניטרי.

דב חנין: סעיף 3א(1) לא מחריג את סעיף 3א, הוא מחריג רק את סעיף 2.

דב חנין: אפשר לטעון שההוראה של סעיף 3 היא הוראה מיוחדת, כשההוראה של סעיף 3א(1) איננה חלה עליה.

דניאל סלומון: סעיף 2 זאת ההוראה הבסיסית של החוק.

דניאל סלומון: זאת ההוראה הסוגרת.

דניאל סלומון: זאת הוראה שאומרת שלא יקבלו.

דניאל סלומון: מכאן החריגים מתחילים.

דניאל סלומון: החריגים מתחילים על אף האמור בסעיף 2.

דניאל סלומון: כל חריג שיש בחוק הזה הוא על אף סעיף 2.

דב חנין: למה אי אפשר לטעון שסעיף 3 הוא הוראה מיוחדת שמסדירה את ענייני הגילאים ולכן הומניטרי כללי לא חל?

דניאל סלומון: הכניסה שתהיה אך ורק מפאת הגיל מטופלת בסעיף כמו שאמרת, אבל כניסה מטעמים הומניטריים יכולה להיות על אף הגיל הנמוך, על אף הגיל הגבוה.

דניאל סלומון: אין כאן שום הגבלה בטעמים ההומניטריים, למעט מה שאמרנו שהנישואים שלעצמם לא יעברו.

דב חנין: אני רואה את האפשרות שיבואו ויגידו לנו שיש הוראה ספציפית שמדברת על טעמי גיל, ולכן הטעמים ההומניטריים האחרים צריכים לחול על מישורים אחרים.

דניאל סולומון: אין הגבלה על הכללים ההומניטריים.

גאלב מג'אדלה: הוויכוח שלנו מתחיל בזה שאני לא נוטה להאמין לכל מה שנקרא מסגרת של מתן תשובה הומניטרית.

גאלב מג'אדלה: נתתי 3 דוגמאות, אפילו 4.

דניאל סולומון: עד היום לא הייתה אופציה.

גאלב מג'אדלה: נתתי לך דוגמה של אזרח ששילם 5000 דולר לעו"ד כדי שיקבל תשובה הומניטרית.

גאלב מג'אדלה: למה שזה לא יהיה מעוגן בחוק?

גאלב מג'אדלה: למה צריך לעשות את זה סעיף על סעיף שאולי גם עו"ד מתחיל לא יבין את זה?

גאלב מג'אדלה: אם יש ויכוח בין עו"ד ולא מגיעים להבנה, אז איך יבין האזרח?

גאלב מג'אדלה: איך אני יכול להגיד את זה לאזרח?

נאדיה חילו: הפרשנות של ההומניטרי יכולה להיות מאוד מאוד רחבה.

נאדיה חילו: בשבילי, כשמפרידים את הילד מהוריו זה מקרה הומניטרי.

נאדיה חילו: לפי שיקול דעתו של פלוני או אלמוני יכול להיות שההומניטרי הוא X ולאY .

נאדיה חילו: איך אתה תוכל לתת את הקריטריון המאוד ברור כדי שלא יהיה שימוש לרעה בהגדרה הזאת של הומניטרי?

דניאל סלומון: אנחנו בכוונה נמנענו מלהיכנס לפרטים של מה יכול להיחשב כהומניטרי, כי בסופו של דבר זאת הצרה של הגבולות של הוועדה.

דניאל סלומון: מדובר בוועדה אחת.

דניאל סלומון: זאת ועדה שבוחנת מעת לעת את כל המקרים שעולים.

נאדיה חילו: איזה כישורים יש לחברי הוועדה?

דניאל סלומון: היום פועלת ועדה במינהל האוכלוסין למגזרים אחרים שמטפלת במקרים הומניטריים.

דניאל סלומון: יש לה את המומחיות שלה.

דניאל סלומון: כאן יצטרכו למנות אנשים שמומחים באותה אוכלוסייה, כדי שיוכלו להכיר את אותן בעיות ולדון בצורה אחידה בכל הסוגייה.

יוכי גנסין: הנתונים הוצגו בדיונים ב2003 וב2005 גם לגבי קטינים וגם לגבי נשים.

יוכי גנסין: הסטטיסטיקה מצביעה על כך שיש גידול במעורבות ככל שהקטין נהפך יותר גדול ומתקרב לגיל 18, ויש קיטון ככל שהוא מתקרב לגיל 13 ומטה.

יוכי גנסין: כתוצאה מכך הועלה הגיל מ12 ל14.

יוכי גנסין: השינוי שנעשה במסגרת הצעת החוק היה שמישהו עד גיל 14 מקבל תושבות, לא רק היתרים.

יוכי גנסין: מה שנאמר פה איננו נכון.

יוכי גנסין: אני מכירה את המקרים האלה.

יוכי גנסין: זה התיקון שנעשה בחוק.

יוכי גנסין: התיקון הזה ממומש הלכה למעשה.

יוכי גנסין: אם יש מקרה קונקרטי כזה או אחר, אז הטיפול בו צריך להיות במסגרת הטיפול הקונקרטי הזה או האחר.

יוכי גנסין: זה התיקון שנעשה במסגרת דיוני הוועדה.

יוכי גנסין: הממשלה מגישה הצעת חוק לוועדת הפנים של הכנסת אחרי שהיא קיימה דיונים.

יוכי גנסין: כתוצאה מכך נעשים תיקונים במסגרת דיוני הוועדה.

יוכי גנסין: אין כמו יושב-ראש הוועדה והיועצת המשפטית של הוועדה שיודעים את זה.

יוכי גנסין: חבל שלא מציינים את הדברים האלה.

יוכי גנסין: לגבי הנשים הובאו נתונים.

יוכי גנסין: הנתונים מצביעים על כך שלא רק נשים מתחת לגיל 20 מעורבות בטרור.

יוכי גנסין: מי שלא מכיר את הנתונים נוח לו להגיד דברים שלא נתמכים בנתונים.

יוכי גנסין: אני אביא דוגמה אחת.

יוכי גנסין: הדוגמה שהובאה בפני היא דוגמה שארעה לפני חודשיים, כולם שמעו עליה בתקשורת.

יוכי גנסין: מדובר בגברת מכפר קאסם, ילידת 1986, דור שני לאיחוד משפחות, שעשו בה שימוש לצורך העברת מטען למסעדה ברעננה.

יוכי גנסין: זאת דוגמה אחת.

יוכי גנסין: יש עשרות דוגמאות של נשים.

יוכי גנסין: לפני שבאים ואומרים שהטענה הביטחונית נטענת שלא על בסיס נתונים, או לחלופין שהטענה הביטחונית נטענת סתם, כדאי לשמוע נתונים.

יוכי גנסין: כששומעים נתונים רואים את העובדות לאשורן.

יוכי גנסין: במסגרת אותם נתונים שהובאו הבאתי שקף שמתעד את גידול המעורבות בעשרות אחוזים של נשים בין שנת 2002 עד שנת 2005 בפיגועי טרור, בין אם אלה פיגועים באמצעות חדירה לישראל, בין אם אלה פיגועים בתחום הרשות הפלסטינית עצמה.

יוכי גנסין: הנתונים האלה גולו לבית המשפט, לא רק לוועדה.

יוכי גנסין: לא רק שהנתונים מצביעים על גידול במעורבות של נשים בגילאים כאלה, אלא שבעוד שפעם נשים נשואות לא היו מעורבות בטרור, היום ניתן למצוא בקרב נשים גם נשואות, אלמנות ומשכילות, מה שפעם לא היה מקובל.

יוכי גנסין: אני קראתי את פסק הדין.

יוכי גנסין: אני לא יודעת כמה מתוך הנוכחים כאן קראו את פסק הדין לעומקו.

יוכי גנסין: אפשר לטעון טענות בכל מה שנוגע לתכליות זרות, לתכליות אחרות או לשיקולים זרים.

יוכי גנסין: מרביתו המכריע של בית המשפט העליון קבע שהתכלית הביטחונית היא התכלית שעומדת ביסוד החוק, למעט שני פסק דין.

יוכי גנסין: מרביתו המכריע של בית המשפט העליון קבע שהתכלית היא תכלית ביטחונית, ושהתכלית הביטחונית היא תכלית לגיטימית לעת הזו.

יוכי גנסין: אני יכולה להפנות אתכם לעמודים ולמספרים הספציפיים בתוך פסק הדין.

יוכי גנסין: הדברים האלה נקבעו מפורשות.

יוכי גנסין: גם שופטי המיעוט אומר במפורש שהתכלית הביטחונית היא תכלית ראויה.

יוכי גנסין: לא רק שהיא לגיטימית, היא גם ראויה.

יוכי גנסין: אני מדברת על פסק דינו של כבוד הנשיא ברק.

יוכי גנסין: כשבאים ואומרים לממשלה שהיא לא קראה את פסק הדין ואיך היא מגיעה פעם נוספת לוועדת הפנים של הכנסת כשהיא מתעלמת מכל הקביעות שנקבעו בפסק הדין, כדאי לשוב ולקרוא את פסק הדין ואת כל מה שנאמר בו.

יוכי גנסין: זה באשר לתכלית הביטחונית או לתכליות השיקולים הזרים האחרים.

גאלב מג'אדלה: אני יכול להקריא לך פסקאות אחרות מפסק הדין לגבי הנזיפה שמופנית לכנסת על החקיקה ולגבי מה שהממשלה הציעה.

יוכי גנסין: לא בפסק הדין הזה.

גאלב מג'אדלה: בפסק דין אחר לגבי ההכרעה של 5 מול 6.

יוכי גנסין: בית המשפט מתח ביקורת על חוק ההסדרים, לא על החוק הזה.

יוכי גנסין: על החוק הזה לא נמתחה ביקורת בפסק הדין.

מירי פרנקל-שור: לא נמתחה ביקורת על הליכי החקיקה, נמתחה ביקורת אחרת.

יוכי גנסין: אני מבקשת להתייחס להערה שהעיר חבר הכנסת ביילין ונדמה לי שגם חבר הכנסת חנין.

יוכי גנסין: ההערה נוגעת לאותו סעיף שאומר שצורך הומניטרי מיוחד לא ייחשב מקרה של בן זוג וילדים שלעצמו.

יוכי גנסין: אומר בית המשפט במפורט, תוך הסתמכות על פסקי דין קודמים שלו, שהצורך ההומניטרי צריך להיות צורך הומניטרי מיוחד.

יוכי גנסין: אם אתה בא ואומר שבן זוג וילדים נחשב צורך הומניטרי מיוחד, ממילא משכת את כל ההוראה הזאת ועיקרת אותה מכל תוכן.

יוכי גנסין: אומר את זה בית המשפט במפורש.

יוכי גנסין: אני מפנה את הוועדה לעמודים 71-74 לפסק הדין, שזה פסק דינו של כבוד הנשיא ברק.

יוכי גנסין: אני כמובן מפנה לפסק דינה של כבוד השופטת נאור, שהייתה בדעת הרוב.

יוכי גנסין: הצורך צריך להיות צורך הומניטרי מיוחד.

יוכי גנסין: פסק הדין של כבוד הנשיא ברק מזכיר פסיקה קודמת של כבוד הנשיא שמגר באותה סוגייה עצמה של איחוד משפחות.

יוכי גנסין: הוא אומר שלא די בכך שאנשים נישאים זה לזה בשביל שזה יהווה צורך הומניטרי מיוחד, אלא צריך צורך הומניטרי מיוחד וספציפי מעבר לעובדת הנישואים שלעצמה.

יוסי ביילין: איזו תשובה זו?

יוסי ביילין: שניהם צריכים להיות חולי סרטן?

אחמד טיבי: גם זה לא יספיק לפעמים.

גאלב מג'אדלה: צורך הומניטרי מיוחד לא חל על אלמנה שהתאלמנה מבעלה?

יוכי גנסין: סוגיית האלמנה איננה רלוונטית.

יוכי גנסין: גם הדוגמה שאתה מביא איננה ממן הראייה.

יוכי גנסין: מתוך העובדות שהבאת אני למדה במה דברים אמורים.

יוכי גנסין: מדובר בגברת שבני המשפחה של הקשיש הביאו אותה על מנת לטפל בו.

יוכי גנסין: אין הסבר לעובדה שבמשך 15 שנה לא ניתן לה מעמד.

יוכי גנסין: ככל הנראה ההסבר לכך שבמשך 15 שנה לא ניתן לה מעמד הוא העובדה שהנישואים הם נישואים פיקטיביים, כשכל המטרה להבאתה של אותה גברת היא לצורך טיפול באותו קשיש כעובדת סיעודית.

גאלב מג'אדלה: אני מטפל יום- יום בציבור, לא את.

גאלב מג'אדלה: את משיבה בשם המדינה בבג"צים.

גאלב מג'אדלה: כל דבר שאמרתי כאן לפרוטוקול מגובה במספר מקרים.

גאלב מג'אדלה: אותה גברת בת 35 התחתנה עם אדם מבוגר.

גאלב מג'אדלה: היא לא באה לכאן לטיפול סיעודי.

גאלב מג'אדלה: לי במגירה יש מקרים של נשים פלסטיניות שהתחתנו עם ערבים ישראלים ואחרי שהבעל שלהן נפטר הן נתבקשו לעזוב את הארץ.

גאלב מג'אדלה: זה המקרה הכי הומניטרי שצריך להיות מעוגן בחוק.

גאלב מג'אדלה: אסור להשאיר את זה לשיקול הדעת שלך, כי אם אתה אומרת נישואים פיקטיביים ועובדת סיעודית, אז לא נותר שיקול דעת.

יוכי גנסין: כמו ששאלת את עו"ד בלס לגבי מקרה פרטני כזה או אחר מבלי שהנתונים הובאו ומבלי שמר בלס יכול היה להשיב פרטנית, אני מציעה שהנושא הזה ייבדק פרטנית.

יוכי גנסין: אנחנו נראה מדוע במשך 15 שנים סורבה הבקשה לאיחוד משפחות.

גאלב מג'אדלה: היא לא סורבה.

גאלב מג'אדלה: אני מביא מקרה של אישה שנשואה כבר 26 שנים.

גאלב מג'אדלה: מתוך זלזול, מתוך חוסר אחריות לא הגישו אפילו בקשה.

גאלב מג'אדלה: למה לא הגישו?

גאלב מג'אדלה: כי הגבר נישא לה מבלי שהוא התגרש מאשתו הראשונה.

גאלב מג'אדלה: אשתו הראשונה לחצה עליו להתגרש כדי להבטיח את עתידה של האישה השנייה שמטפלת בו מעל ל26 שנים, אבל הוא לא הסכים להתגרש.

גאלב מג'אדלה: אחרי שהסכים להתגרש הוא יכול היה לגשת למשרד הפנים.

גאלב מג'אדלה: לפני שנתיים וחצי הוא הסכים להתגרש, והאישה, אז בת 54, לא קיבלה עדיין מעמד.

גאלב מג'אדלה: איפה ההומניטרי הזה?

יוכי גנסין: יש בחוקי מדינת ישראל עבירה של ביגמיה.

יוכי גנסין: מדינת ישראל ננזפת על כך שהיא לא מעמידה לדין גברים שמתחתנים עם אישה שנייה ואישה שלישית.

גאלב מג'אדלה: הוא גמר עם זה לפני שנתיים וחצי.

יוכי גנסין: התופעה הזאת היא תופעה ידועה.

יוכי גנסין: מדינה ישראל איננה עושה די כדי לשרש את התופעה הזאת.

גאלב מג'אדלה: זה נכנס לשיקול ביטחוני?

יוכי גנסין: אדוני אומר שצריך לאפשר לאנשים לשאת אישה שנייה ושלישית למרות האיסור בחוק .

יוכי גנסין: זה דבר שאיננו ייעשה.

גאלב מג'אדלה: לא אמרתי.

גאלב מג'אדלה: אפשר למצות את הדין אתו בנושא הפלילי, אי אפשר למנוע זכות מהאישה השנייה בטענה שזה איסור בטחוני.

יוכי גנסין: לא נאמר איסור בטחוני.

גאלב מג'אדלה: למה לא נותנים לה מזה שנתיים וחצי אישור שהייה בארץ?

יוכי גנסין: הוא התגרש באופן פורמאלי ככל הנראה.

גאלב מג'אדלה: מה זה משנה?

יוכי גנסין: הוא התגרש מבחינה פורמאלית על מנת שלא יעמידו אותו לדין פלילי.

גאלב מג'אדלה: הוא נרשם עכשיו במחשב של משרד הפנים כגרוש.

גאלב מג'אדלה: הבן אדם התגרש בבת הדין השרעי.

יוכי גנסין: אדוני מציע שהוועדה ההומניטרית תאפשר לאישה השנייה ולאישה השלישית לקבל מעמד במדינת ישראל.

גאלב מג'אדלה: אני לא מדבר על אישה שלישית, רק על אישה שנייה.

גאלב מג'אדלה: את רוצה שנפגע בכבודה של האישה השנייה ונגרש אותה?

גאלב מג'אדלה: זה חוסר מוסר משווע.

גאלב מג'אדלה: אל תתווכחי עם הנורמות והמסורת שלי.

גאלב מג'אדלה: אני זה שקובע את הנורמות שלי.

גאלב מג'אדלה: לא את ולא בית המשפט יקבע.

יוכי גנסין: חוקי מדינת ישראל יכולים להיות למרמס.

יוכי גנסין: .

גאלב מג'אדלה: אל תשתמשי בדמגוגיה.

גאלב מג'אדלה: האיש פעל על פי חוק.

גאלב מג'אדלה: אלו הן העובדות.

גאלב מג'אדלה: אי חי בתוך עמי.

גאלב מג'אדלה: את יכולה לשכנע את בית המשפט, לא אותי.

יוכי גנסין: אני מפנה לחוק במדינת ישראל ולפסקי דין של בית המשפט העליון.

יוכי גנסין: עם כל הכבוד למסורת, החוק ופסקי הדין של בית המשפט העליון קובעים יותר מהמסורת.

גאלב מג'אדלה: אין סתירה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו אזרחי מדינת ישראל שפועלים על פי חוק.

גאלב מג'אדלה: המסורת שלנו היא לא בסתירה לחוק.

יוכי גנסין: מה שגובר הוא החוק ולא המסורת.

יוכי גנסין: אני מציעה לבדוק את הדוגמה לגופה.

יוכי גנסין: אלמנה שיש לה ילדים ובן זוגה נפטר יכולה לקבל מעמד בישראל.

גאלב מג'אדלה: לא זה המקרה.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר על אלמנה ללא ילדים.

יוכי גנסין: יש במשרד הפנים נוהל שמתייחס לאלמנה עם ילדים.

יוכי גנסין: הנוהל שמתייחס לאלמנה עם ילדים, בין אם מדובר בתושבת הרשות הפלסטינית, בין אם לא מדובר בתושבת הרשות הפלסטינית, מאפשר לה לקבל מעמד.

יוכי גנסין: ככל שמדובר באלמנה ללא ילדים, הבדיקה שנבדקת היא לאורך ציר הזמן, האם מלכתחילה מדובר בקשר שהיה קשר זוגי תקף או קשר לא תקף.

יוכי גנסין: אני אינני מסוגלת לחוות את דעתי לגבי המקרה הקונקרטי הזה.

יוכי גנסין: כל מה שאני יכולה לומר זה שכאשר העובדות יובאו אני מוכנה לבדוק.

יוכי גנסין: רק אז אתייחס למקרה לגופו.

גאלב מג'אדלה: אם יש לה מעמד של א5 זה קשר זוגי תקף.

יוכי גנסין: השאלה אם נתנו לה את זה מלכתחילה.

יוכי גנסין: כנראה שלא.

יוכי גנסין: באשר לנושא של הדרוזים ברמת הגולן.

יוכי גנסין: היה ניסיון של המדינה להתחשב באנשים שהם תושבי קבע או אזרחי מדינת ישראל מחד גיסא, ומאידך גיסא הם גם אזרחים סורים.

יוכי גנסין: היה מדובר בניסיון לבוא ולהתיר מצבים שהיום מותרים הלכה למעשה.

יוכי גנסין: הכוונה הייתה להקל ולא לאסור.

יוכי גנסין: אני לא רואה מדוע עושים חשבון עם המדינה במקום שהיא מבקשת להתיר ולא לאסור.

יוכי גנסין: המצב הזה שאדם נושא בשתי נתינויות בו זמנית הוא מצב ייחודי אך ורק לאזרחי רמת הגולן.

יוכי גנסין: אני לא רואה מקרה דומה לכך.

יוכי גנסין: אם יש מקרה דומה לכך, אז בקשה.

יוכי גנסין: אין מקרה דומה.

יוכי גנסין: החוק מתייחס למצב שהוא מצב ייחודי.

אחמד טיבי: מישהו מעלה על הדעת שיגידו "לא" לאזרח מעוספייה שירצה להתחתן עם אזרחית מסוריה?

אחמד טיבי: מדינת ישראל נותנת פה הקלה כאילו מדובר בהקלה לפלסטינים.

אחמד טיבי: מה לגבי נוצרים ומוסלמים?

אחמד טיבי: זה לא יעמוד בבג"ץ.

יוכי גנסין: הוועדה ההומניטרית המיוחדת נועדה לעשות שני דברים.

יוכי גנסין: היא נועדה לאפשר למי שאינם נכללים בגילאים של 25 ו35 ומעלה.

יוכי גנסין: זה כתוב במפורש בדברי ההסבר וגם בסעיף.

יוכי גנסין: השאלה אם זה מנוסח בצורה מוצלחת יותר או בצורה מוצלחת פחות איננה השאלה.

יוכי גנסין: השאלה מה הייתה הכוונה.

יוכי גנסין: הכוונה הייתה להכניס את מי שאינם נמנים על קבוצת הגיל הזאת, בהנחה שמדובר בטעם הומניטרי ספציפי מיוחד.

יוכי גנסין: הוועדה ההומניטרית המיוחדת יכולה להמליץ בסיטואציה כזאת לשדרג את המעמד ככל שמדובר בצורך הומניטרי מיוחד.

יוכי גנסין: את הנקודה הזאת אני מציינת כנקודה שלא עלתה בהערות הקודמות.

יוכי גנסין: ההערה האחרונה שלי מתייחסת למה שנקרא מניעה ביטחונית.

יוכי גנסין: כל שופטי בית המשפט העליון - גם דעת הרוב וגם דעת המיעוט - קבעו שההוראה בדבר בדיקת בן המשפחה הקרוב לצורך ניסיון לאבחן ביטחונית האם נובע מאותו אדם שמבקש איחוד משפחות בישראל סיכון בטחוני היא הוראה שנקבעה כהוראה חוקתית, בהתחשב במגבלות שנובעות מהעימות המזוין.

יוכי גנסין: קבע את זה גם הנשיא ברק שהיה בדעת מיעוט.

יוכי גנסין: אני כבר לא מדברת על יתר השופטים.

יוכי גנסין: זה בהקשר להוראה הקבועה לגבי מניעה ביטחונית עקיפה.

יוכי גנסין: באשר למה שאמר אדוני לגבי ההרחבה.

יוכי גנסין: ההוראה הקודמת דיברה רק על סיכון בטחוני שנובע מקרוב משפחה מדרגה ראשונה.

יוכי גנסין: כשמגיע אדם מאזור שהוא אזור שמתקיימת בו פעילות אקטיבית נגד מדינת ישראל - ניקח לדוגמה כרגע מקום מסוים בעולם שבו מתנהלת פעילות אקטיבית נגד מדינת ישראל של אל קעיידה - מדינת ישראל לא יודעת מי אותם מאומנים שמתאמנים באותו בסיס.

יוכי גנסין: אני יודעת שזה נמצא בנקודה גיאומטרית בעולם.

יוכי גנסין: אני אינני יודעת מי נמנים על אותה קבוצה.

יוכי גנסין: אינני מכירה את אותם 160 מיליון שנמצאים באותה מדינה.

יוכי גנסין: אני כן יודעת שבאותו אזור ספציפי יש פעילות שמופעלת כנגד מדינת ישראל על ידי אותו ארגון.

יוכי גנסין: ההרחבה נועדה לתת מענה לאותם מצבים שהאדם בא מאותו מקום שבו מתנהלת אותה פעילות אקטיבית נגד מדינת ישראל.

גאלב מג'אדלה: מה עם ההרחבה של המניעה הביטחונית לגבי בן משפחה?

יוכי גנסין: אין הרחבה.

מירי פרנקל-שור: יש הרחבה של המעגל.

מייק בלס: בני המשפחה לצורך החומר הביטחוני הם בן זוג של האדם, הורה, ילד, אח ואחות ובני זוגם.

מייק בלס: היום הילדים של האח או האחות הם לא במסגרת החומר הביטחוני השלילי שמותר לשר הפנים לשקול בעניינו של המבקש.

מייק בלס: אנחנו חושבים שכשיש לך אחות ויש לה ילדים שהם פעילי טרור, זה לא בלתי סביר שאתה יכול להיות מושפע.

מייק בלס: ההרחבה היא לקרבה של אחות או אח נשואים שיש להם ילדים.

מייק בלס: גם בהם רוצים להתחשב.

גאלב מג'אדלה: זאת הרחבה, לא הקלה.

מירי פרנקל-שור: יש הרחבה בין המצב הקיים להצעת החוק המוצעת.

יוכי גנסין: כל בית המשפט העליון אישר את סעיף הזה, כולל המיעוט.

דפנה הולץ-לכנר: הטבתם לתאר עד כמה הסיבה היא ביטחונית.

דפנה הולץ-לכנר: ציינת, עו"ד בלס, שרוצים ליצור איזון נכון בין צורכי ביטחון לזכויות אדם.

דפנה הולץ-לכנר: איך זה מתיישב עם העובדה שאותו סייג קובע באופן גורף שקשרי משפחה לא יהוו סייג של טעמים הומניטריים?

דפנה הולץ-לכנר: אני רוצה להבהיר שכשאדון בלס אומר שהוועדה כן תדון לפעמים בטעמים האלה של קשרי משפחה, שיהיה ברור שבחוק נאמר במפורש שהוועדה לא תהיה מוסמכת לדון.

דפנה הולץ-לכנר: כשאותו מקרה הומניטרי שעוסק ברקע של קשרי משפחה יבוא בפניה, תיאלץ הוועדה מכוח הוראות הסעיף לומר שהיא מצטערת כי ידיה כבולות והיא אינה יכולה לדון.

מירי פרנקל-שור: האם כשאת מדברת על קשרי משפחה את מפנה ל3(ד)?

דפנה הולץ-לכנר: אני מדברת על 3א1(ב)(1).

מייק בלס: זה לא עניין של סמכות, אלא עניין של שיקול דעת.

מייק בלס: אם היינו מאפשרים מצב שבו כל אדם שנישא היה בא לוועדה ואומר שעצם זה שהוא נישא זה טעם הומניטרי ושיתנו לו אזרחות או את רשיון הישיבה בישראל, אז יכולנו למחוק את כל סעיף 2.

מייק בלס: אמרנו שזאת ועדה הומניטרית, אבל לא כל נישואים מהווים מקרה הומניטרי.

מירי פרנקל-שור: זה לא שלילת סמכותה של הוועדה לדון בנושא.

דפנה הולץ-לכנר: מה הן הנסיבות שבהן, למרות המילה "כשלעצמה", קשרי המשפחה יהוו טעם המוניטרי?

מייק בלס: זה יהיה מן הסתם מונח בפני הוועדה שתדון.

מייק בלס: לא אלו כשלעצמם אמורים להביא להחלטה.

מייק בלס: יכולנו לבוא ולהגיד שמטעמי בריאות או מטעמי מצוקה כזאת או אחרת.

מייק בלס: על ידי כך היינו מצמצמים את השיקול ההומניטרי.

מייק בלס: החלטנו להשאיר את זה רחב ככל האפשר, על-מנת לא לתת את הדוגמה הקונקרטית שתיתן פתח גם לוועדה לדון, גם לבית המשפט לבקר וגם לשר להחליט.

מייק בלס: הרעיון היה לפתוח את הפתח, לא להגיד שאלה המקרים ההומניטריים שאליהם מכוונים.

דפנה הולץ-לכנר: בזמנו, כאשר העתירה הייתה בגלגולה הראשון וייצגתי את חברת הכנסת זהבה גלאון, תיארה המדינה בפני בית המשפט את אותן זוועות של גל הפיגועים שהוליד את הצעת החוק.

דפנה הולץ-לכנר: אם קיימת קורולציה בין מידת ההגבלה למידת הפיגועים היינו מצפים לראות קשר בין אותו גל פיגועים שהיה ואותן זוועות לעובדה שאנחנו נמצאים בזמן אחר.

אחמד טיבי: נאמר פעם אחר פעם שהחוק הזה בא אל העולם בשל מקרים ספציפיים של פלסטינים הנושאים תעודת זהות כחולה שביצעו, סייעו או הובילו מפגעים וגרמו לפיגועים במדינת ישראל.

אחמד טיבי: השתמשו במקרה א,ב או ג' כדי להתוות פסיפס או תמונה טיפוסית של מפגע אפשרי פוטנציאלי.

אחמד טיבי: הוצאו מכלל התחולה של החוק הערבים הדרוזים.

אחמד טיבי: בדקנו את כל המקרים, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: כל מי שיושב כאן ליד השולחן יודע שאף לא ערבי נוצרי אחד ביצע פיגוע.

אחמד טיבי: אם ערבי מנצרת רוצה להינשא לבחורה מבית ג'אלה, אז החוק הזה אוסר עליו.

אחמד טיבי: יש מקרים רבים.

אחמד טיבי: נתקלתי במקרים של ערבים נוצרים שבחיים לא עשו פיגוע.

אחמד טיבי: זה מחזק את העובדה שהרקע לחוק הוא דמוגרפי פוליטי מדיני ולא ביטחוני, אלא אם אתם רוצים להודיע לי עכשיו שערבים נוצרים בוועדה המקצועית יוצאו מכלל איסור והחוק הזה יחול רק על קבוצה אחת.

גאלב מג'אדלה: אתה מבקש סעיף לנוצרים.

אחמד טיבי: האם יש נוצרי אחד שביצע פיגוע?

אחמד טיבי: אני אומר שהסיבה שמונעים מנוצרים היא סיבה דמוגרפית.

גאלב מג'אדלה: אתה מבקש לעגן זכויות נוצרים כפי שעוגנו זכויות הדרוזים.

דני: הוועדה, בגלגולים הקודמים של החוק, שמעה הרבה מאוד נתונים רלוונטיים שמשמשים בסיס לחקיקה הזאת.

דני: מה שאני מתרשם זה שהוועדה מנסה לדון בחוק כאילו אנחנו בנוסח הקודם של החוק, לא בנוסח שמונח לפנינו.

דני: מה שמונח לפנינו זה מה שאישר בית המשפט העליון.

דני: בית המשפט העליון דחה את העתירה שביקשה במהותה לבטל את החוק הזה בהיותו בלתי חוקתי.

דני: בית המשפט לא קיבל את הטענה הזאת.

דני: בית המשפט אמר שיש לערוך איזה שינוי בחוק בכיוון של חריג הומניטרי, כאשר מי שנכנס לפרטים של הפסיקה רואה לאיזה כיוון מתכוון בית המשפט העליון.

דני: הוא לא מתכוון כלל וכלל לעצם העובדה שכשאדם מתחתן ולא מאפשרים לו את איחוד המשפחות הוא נכנס לקטגוריה של הומניטרי, כי אחרת לא צריך את החוק הזה.

דני: בית המשפט העליון אישר את החוק כמות שהוא, למעט נקודה ספציפית.

דני: בחוק הזה יש הרחבה של החריגים.

דני: זה נכון שיש גם הרחבה של שני מרכיבים נוספים, שזה הנושא של בן משפחה והנושא של מדינות נוספות, אבל בסך הכל מה שהוועדה מתבקשת זה לבוא ולהגיד אם היא מאשרת את ההרחבה של החריגים בהקשר ההומניטרי, מה שלא היה קיים לפני כן.

דני: כל השאר כשר למהדרין מנקודת המבט של בית המשפט העליון.

גאלב מג'אדלה: מאוגוסט 2005 עד היום לא חלו שום שינויים לטובה בנתונים?

דני: רק לרעה.

דני: אנחנו אחרי כל האישורים האפשריים.

דני: בית המשפט העליון זאת הדרגה העליונה ביותר שאישרה שהבסיס של החוק הוא בסיס ביטחוני.

דני: אנחנו בשירות הביטחון הכללי מופקדים על המלחמה בטרור.

דני: זאת חובתנו.

דני: אנחנו נמלא אותה.

דני: ככאלה אנחנו חייבים לאתר כל גורם שמגביר את פעילות הטרור, שמעצים אותה.

דני: אנחנו חייבים לראות באיזה נקודות אנחנו יכולים לצמצם את אותה פעילות טרור, באלו נקודות אנחנו יכולים לגרום להפחתתה.

דני: אנחנו איתרנו כאחד הגורמים קבוצת אוכלוסייה מסוימת שהם תושבים פלסטינים שמקבלים מעמד ומנצלים אותו לסייע בביצוע פיגועים.

דני: המעמד הזה מנוצל בצורה מאוד בולטת.

דני: הנתונים מדברים בעד עצמם.

דני: באיזה סוג של פיגועים מעורבים אותם אנשים שמבקשים איחוד משפחות?

דני: מדובר בפיגועי התאבדות בישראל.

דני: בסך הכל, נכון להיום, היו 272 פיגועי התאבדות בישראל, כשמתוכם היו מעורבים 38 אנשים שקיבלו מעמד בדרך הזאת.

דני: ב14% מפיגועי ההתאבדות בישראל היו מעורבים אנשים שקיבלו מעמד בדרך הזאת.

ואסל טאהא: כמה מהם משת"פים?

מירי פרנקל-שור: יש לך פילוח לפי שנים?

דני: מתחילת האינתיפאדה האחרונה.

דני: בדרך כלל המעורבות היא סיוע, אבל הסיוע הזה הוא קריטי לביצוע פיגוע.

דני: אלמלא הסיוע הזה לא היה מתבצע פיגוע.

דני: מספיק להוביל מישהו לנקודה מסוימת ולהעביר לו חגורת נפץ.

דני: זה אומנם סיוע, אבל זה סיוע קריטי.

ואסל טאהא: גם יהודים מובילים.

ואסל טאהא: ערבי מקבל על הראש.

ואסל טאהא: ליהודי סולחים.

דני: כשאני רואה שאני יכול למנוע 14% מפיגועי התאבדות באמצעות חקיקה שמנסה למצוא את האיזון בין הצורך הביטחוני לצורך של זכויות הפרט - אני חייב לעשות את זה.

דני: זה מה שאנחנו עושים בחוק הזה.

דני: מישהו פה טען שהמצב הביטחוני השתנה.

דני: הוא השתנה רק לרעה.

דני: יש פחות פיגועים משום שהסיכולים יותר מוצלחים, משום שיש היום גדר ברוב המקומות שמונעת את הפיגועים.

דני: מבחינת ההתרעות אין כל כך שינוי.

דני: הסיכולים הפכו להיות יותר מוצלחים.

דני: מכיוון שיש היום מכשולים פיזיים אנחנו סבורים שאותה אוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה כאן תהפוך ליותר אטרקטיבית.

דני: זאת האוכלוסייה שיכולה לחצות את המכשול.

דני: ארגוני הטרור יראו באוכלוסייה הזאת אוכלוסייה יותר אטרקטיבית מאשר לפני כן, כי האפשרויות שלהם הצטמצמו.

דני: מספר המעורבים בשנה האחרונה עלה מ26 ל38.

דני: אני לא צריך לחזור על נתונים שמסבירים את הנושא של הגילאים, אלא אם כן יושב הראש יבקש זאת.

גאלב מג'אדלה: אין לי כוונה להתווכח איתך על החלק הזה.

גאלב מג'אדלה: דעתי לא נחה מהמקרים הצודקים שמסורבים.

גאלב מג'אדלה: שמעת את הדברים שלי.

גאלב מג'אדלה: אתה מוזמן.

גאלב מג'אדלה: אני אביא לך אחד לאחד.

גאלב מג'אדלה: למה האזרח האומלל הזה שלא היה לו יד ורגל בכל העניין הזה צריך להיות קורבן?

גאלב מג'אדלה: תבטיח לי ולוועדה שהוועדה ההומניטרית תדון בתדירות גבוהה, לא שחצי שנה לא מקבלים תשובה.

גאלב מג'אדלה: האדם כשפג תוקפו של האישור נמצא בין שמיים וארץ.

גאלב מג'אדלה: תעמיד בראש הוועדה שופט בדימוס.

גאלב מג'אדלה: שהוועדה הזאת תשב כל יום.

גאלב מג'אדלה: על המקרים המסוכנים אני לא רוצה להתווכח איתך.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה שהאזרח הזה, שמגיע לו לחיות בכבוד, שקשר את גורלו לכאן, יקבל טיפול ומענה ראוי.

גאלב מג'אדלה: תקום ועדה הומניטרית שתשב כל יום, לא אחת לחצי שנה.

גאלב מג'אדלה: אני הייתי במינהל האוכלוסין בבאר שבע ובמקום אחר.

גאלב מג'אדלה: שם איחוד משפחות לוקח חודשיים.

גאלב מג'אדלה: אומרת לי האחראית שם שאם היא לא מקבלת תוך 3 חודשים תשובה מירושלים היא נותנת אישור.

גאלב מג'אדלה: במקום אחר יש גסות רוח.

גאלב מג'אדלה: היא מחכה לירושלים.

גאלב מג'אדלה: בירושלים אין מחשב, יש בעיות, צריך לשכפל.

גאלב מג'אדלה: גם לך יש תנאים מוגבלים לקבל אינפורמציות.

גאלב מג'אדלה: גם הגדר מפריעה לך.

גאלב מג'אדלה: תבטיח לי שהאדם הזה שנשוי 8 שנים, שיש לו 5 ילדים, ימשיך לחיות בארץ הזאת עם אשתו וילדיו.

דני: צריך להבטיח שהוועדה שגובשה ומגובשת בהצעת החוק הזאת תפעל.

דני: זה לא בתחום סמכותי לקבוע את זה, אבל אני מסכים עם הדברים שהוועדה הזאת, במסגרת הסמכויות שניתנו לה בהצעת החוק, צריכה לפעול בצורה יעילה, בצורה מהירה, ללא שהייה.

דני: אני מסכים עם אדוני, אבל זה צריך להיות במסגרת הסמכויות שהוקנו לה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שתהיו מעורבים.

גאלב מג'אדלה: אזרח ישראלי הכיר בארצות הברית ירדנית.

גאלב מג'אדלה: כל מה שהוא רוצה זה להתחתן פה ולחזור לארצות הברית.

גאלב מג'אדלה: מהקונסוליה הישראלית שלחו אותו למקום מגוריו בנתניה.

גאלב מג'אדלה: גברת דינר מנתניה שלחה אותו לקונסוליה הישראלית.

גאלב מג'אדלה: על מה?

גאלב מג'אדלה: הבן אדם רוצה לבוא ל5 ימים על מנת להתחתן.

גאלב מג'אדלה: יש הזמנות, יש אולם, יש מוזמנים.

גאלב מג'אדלה: ציפינו הפעם שיבואו הקלות בעקבות זה שיש היום פחות פיגועים, בעקבות זה שלמדנו מניסיון העבר, בעקבות זה שהיה בבג"ץ, בעקבות זה שיש ביקורת עלינו.

גאלב מג'אדלה: אני עושה עכשיו את המלאכה ואת התפקיד הרע בכך שאני אומר לך את הדברים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקדם את הצעת החוק הזאת, אבל אנחנו רוצים להיטיב עם האזרחים שהם בסדר.

אחמד טיבי: אנחנו מקווים שהחוק לא יקודם.

אחמד טיבי: תנסה לאמץ את העמדה של המיעוט שנקטו בה 5 שופטי בית המשפט העליון.

מירי פרנקל-שור: בתחילת הישיבה אמר יו"ר הוועדה שהוא מעוניין לראות האם יש מקום להעלות את גיל הילדים.

מירי פרנקל-שור: גם אם ניתן להעלות את גיל הילדים אבל לא ל-18, האם יש מקום למצוא איזה שהוא פתרון סוציאלי לאותה אוכלוסייה של ילדים?

מירי פרנקל-שור: נכון שהממשלה לא התייחסה לכך בהצעת החוק, אבל זאת עמדה לגיטימית של הוועדה.

מירי פרנקל-שור: אדוני יכול לקיים דיון בנושא.

גאלב מג'אדלה: הממשלה צריכה לשמוח שאנחנו מאירים את עיניה לדברים הטובים.

מירי פרנקל-שור: הדברים אמורים גם לגבי גיל הנשים וגיל הגברים.

מירי פרנקל-שור: צריכים להיות נתונים לגבי מה שגרם לשינוי התפישה בהרחבת המעגל.

מירי פרנקל-שור: העניין של הביקורת שנשמעה בפסק הדין על כך שהמתכונת כוללנית, ללא מגנון של בדיקה פרטני, היה לב ליבו של פסק הדין.

מירי פרנקל-שור: יש ציפייה מהממשלה וכמובן מהכנסת למצוא נקודת איזון חדשה.

מירי פרנקל-שור: אותה נקודת איזון הייתה באותה ועדה שמוצעת בסעיף 3א(1).

מירי פרנקל-שור: אני חושבת שזאת התחלה של הדרך הנכונה, שאולי דרכה ניתן יהיה לקיים איזה שהוא מנגנון בדיקה שהוא קצת יותר פרטני.

מירי פרנקל-שור: יש מקום לחשיבה נוספת לעיבוי של אותה ועדה, מי יהיה בהרכב, האם יש מקום לקבוע קריטריונים.

מירי פרנקל-שור: אנחנו נמצאים בתחילתו של הדיון.

מירי פרנקל-שור: יש לזכור שפקיעתו של החוק ביום שלישי הבא.

מירי פרנקל-שור: יש לחשוב על דרך עבודתה של הוועדה.

מירי פרנקל-שור: אני לא רוצה שהוועדה תדון בלחץ לגבי הצעת החוק הנוכחית, כיוון שברור שככל שהצעת החוק תתקבל תוגש תביעה בבג"ץ.

מירי פרנקל-שור: אנחנו כייעוץ משפטי של הוועדה נרצה להתרכז ולראות כיצד אנחנו מעבים מכיוונים שונים את אותה ועדה, שאולי היא זאת שנותנת פתרון לביקורת שמתח בג"ץ.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים שיובאו בפנינו כל הנתונים לגבי הרחבת המעגל.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים שתשקלו לשים בראש הוועדה שופט בדימוס, כדי לשדר מסר לציבור שאכן הוועדה הזאת מתכוונת להיות ועדה הומניטרית.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שתנסו לתת לנו איזו שהיא אינדיקציה על מהות עבודתה של הוועדה בדברי ההסבר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו שוקלים לזמן דיון ביום חמישי הזה עם היועץ המשפטי לממשלה.

גאלב מג'אדלה: יש דברים שאנחנו עדיין לא רואים.

גאלב מג'אדלה: יש מחלוקת בינינו בפירוש של הבג"ץ.

גאלב מג'אדלה: ראינו בדברי הבג"ץ נזיפה למחוקק.

גאלב מג'אדלה: אנחנו קראנו את זה הבוקר 3 פעמים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שלא ינזוף בנו הבג"ץ פעם נוספת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא רוצים להיות בסרט הזה פעם נוספת.

גאלב מג'אדלה: יכול להיות שלממשלה אין בעיה, אבל לנו יש.

גאלב מג'אדלה: אין סתירה בין ביטחון המדינה להבטחת זכויותיהם של האנשים האלה.

גאלב מג'אדלה: אני לא אוהב לדבר באוויר.

גאלב מג'אדלה: אני יכול להעמיד לרשותך תיק שלם של מקרים, כולל מהבוקר.

גאלב מג'אדלה: אני נוטה לבדוק באופן אישי מקרים כאלה.

גאלב מג'אדלה: עד עכשיו לא נכשלנו.

גאלב מג'אדלה: לא כולם מגיעים אלינו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו גם לא יכולים לטפל בכולם.

גאלב מג'אדלה: צריכים שיהיו נורמות וערכים נכונים וראויים שיוטפלו כפי שצריך.

גאלב מג'אדלה: אני לא רוצה להרחיב בעניין הזה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שתצא מתחת ידה של הוועדה הצעת חוק שיש בה בשורה לאלפי אנשים שממתינים.

גאלב מג'אדלה: לנו יש עניין לשדר מסר אופטימי לציבור הישראלי, כפי שניתן לראש הממשלה לשדר מסר אופטימי שאנחנו הולכים לתהליך שלום ואין דרך אחרת.

גאלב מג'אדלה: בצד השקידה והדאגה של מערכת הביטחון אנחנו רוצים גם לשדר מסר אופטימי לאלה שרוצים לחיות בשלום.

גאלב מג'אדלה: אני גם שוקל לקבל את ההצעה של האנשים להזמין מומחים.

גאלב מג'אדלה: אני יודע ששר הפנים הקודם נלחם על מעמדו ועל זכויותיו בהצעת החוק, בניגוד לשר הפנים רוני בראון.

גאלב מג'אדלה: זכותו.

גאלב מג'אדלה: כשהעדיפו על פני השר הקודם את מפקד האזור הוא טרק את הדלת של הממשלה ויצא.

גאלב מג'אדלה: לא תפקידי להגן על זכויותיו של שר הפנים, תפקידי להגן על הזכויות של האזרח.

גאלב מג'אדלה: תפקידי לתת מסר לציבור הזה שיש בשורה לאנשים שרוצים לחיות בשלום.

גאלב מג'אדלה: למה קבעתם שנתיים ולא שנה?

גאלב מג'אדלה: אנחנו צריכים לשדר מסר אופטימי.

גאלב מג'אדלה: לא חייבים להיות כל הזמן פסימיים.

גאלב מג'אדלה: בשביל מה צריך שנתיים?

גאלב מג'אדלה: תן תקווה לאזרחים שרוצים לחיות בשלום.

גאלב מג'אדלה: אתה יודע כמה אלפי אזרחים עוקבים אחרי מה שקורה בוועדה הזאת, שעתידם, תקוותם וחייהם קשורים בכך.

גאלב מג'אדלה: בואו נהיה חלק מהמציאות המרה והקשה, אבל שניתן בה תקווה.

גאלב מג'אדלה: אני עדין עומד על דעתי שלגילאים 16 - 18 אפשר לתת זכויות סוציאליות.

גאלב מג'אדלה: אני לא מקבל את מה שאמר חבר הכנסת אחד מימין, שהוא רוצה אותם רעבים, ללא קופת חולים וביטוח לאומי.

גאלב מג'אדלה: זה לא משרת את מדינת ישראל.

גאלב מג'אדלה: מי שחושב שכשה

גאלב מג'אדלה: שכן ברשות לידינו רעב זה משרת אותו, הוא טועה.

גאלב מג'אדלה: אין סיכון בטחוני כשנותנים קופת חולים וביטוח לאומי.

גאלב מג'אדלה: יש בזה מיליארדים, אבל אין בזה סיכון ביטחוני.

גאלב מג'אדלה: בואו ניתן תקווה לאנשים שרוצים להיות בסדר.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.