ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 146, 2007-01-01 12:45

משה כחלון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

משה כחלון: על סדר היום, הצעת תקנות הנמלים (בטיחות השייט) (תיקון), התשס"ז-2006.

משה כחלון: שר התחבורה העביר אלינו במחצית דצמבר את הבקשה להביא את התקנות לדיון ולאישור, ואנחנו אכן עושים כך.

משה כחלון: אני אבקש מנציגי משרד התחבורה לדווח לנו מהי מטרת התקנות, מה המצב היום, ולאן אתם רוצים להגיע.

רננה שחר: מבחינה משפטית אפשר לומר שב – 90% -95% מטרת הצעת התקנות היא לעגן מצב קיים.

רננה שחר: יש פה דברי הסבר מיוחדים להוראות חדשות שהתיקון מציע.

לאה ורון: אולי זו הסיבה שהמוזמנים הרבים שהזמינה הוועדה לא הגיעו לדיון, כי התקנות בסך הכל מעגנות את המצב הקיים.

רננה שחר: יכול להיות, אין פה איזשהו חידוש מי יודע מה.

רננה שחר: גם החידוש כפי שיובהר בהמשך הוא דבר שכבר מדברים עליו הרבה מאוד שנים, ולפחות לדעת הגורמים המקצועיים השטח כבר ערוך לחידוש.

רננה שחר: באופן כללי, במשך הרבה מאוד שנים נושא ציוד בטיחות לכלי שייט קטנים היה מוסדר.

רננה שחר: בתקנות כתוב רק שסירה וספינה חייבות בציוד בטיחות בהתאם למאפיינים המיוחדים של הסירה או הספינה, כפי שיורה המנהל בהודעות לימאים.

רננה שחר: כלומר, פסקאות (5) ו-(7) לתקנה 5 לבטיחות השייט, ותקנה 7 לתקנות בטיחות השייט, שאומרת הוראות לגבי אוניה יחולו על סירה, ספינה בשינויים המחויבים.

רננה שחר: לכן, הוצאה הודעה לימאיםף ולפי דעתי צורפה לדברי ההסבר חוברת עבת כרס בנושא ציוד בטיחות והצלה בכלי שייט קטנים.

עמוס נוימן: היא יצאה לראשונה במהלך 1999, ואנחנו שדרגנו אותה במשך השנים בצורה אחרת של תצוגה.

רננה שחר: כן, יצאו לה מהדורות.

רננה שחר: מ-1999 בתקן ציוד בטיחות לכלי שייט קטנים, היתה הנחיה מסודרת לגבי מה צריך להיות ציוד בטיחות לגבי כל סוג של כלי שייט, ומבחינה משפטית אפשר לומר שראו בזה כמעין הנחיה פנימית שנותן המנהל למפקחים שבודקים את כלי השייט.

רננה שחר: הוא אומר להם שאם הם בודקים כלי שייט כזה, אז זהו ציוד הבטיחות שהוא מנחה אותו להורות לאותו כלי שייט.

רננה שחר: בשנת 2005 היה בג"ץ נגד הודעות לימאים.

רננה שחר: אתם כבר דנתם ואישרתם פה לפני שנה הודעה לימאים כשהסדרנו את נושא גרירת מתקנים נגררים בסקי.

רננה שחר: בבג"ץ הודעות לימאים נתקפה החוקיות של הודעות לימאים באופן כללי.

רננה שחר: אנחנו נדרשנו על-ידי משרד המשפטים לבחון את כלל ההודעות לימאים שהמשרד מוציא, ולראות האם הן כוללות הוראות בנות פועל תחיקתי.

רננה שחר: כלומר, הוראות שמכוונות לציבור בלתי מסוים של אנשים, וכוללות שינוי נורמטיבי, או הוראה שמטילה חובה.

רננה שחר: בחנו את ההוראות, ובמסגרת זה את נושא תקן ציוד בטיחות.

רננה שחר: בסופו של דבר, החלטנו בהתייעצות עם משרד המשפטים שאכן מדובר בהוראה בעלת פועל תחיקתי, ומין הראוי לעגנה בתקנות.

רננה שחר: לכן, עיקר העבודה היא לקחת את החוברת שהיתה ולהפוך אותה לתקנות.

רננה שחר: נושא ציוד קשר לא היה.

רננה שחר: זה נובע מאיזשהי אמנה שאנחנו צריכים ליישם אותה.

רננה שחר: עמוס נוימן אולי ירחיב על זה.

רננה שחר: ואכן לגבי נושא ציוד קשר, התקנות כוללות הוראות חדשות שלא היו כלולות עד עכשיו.

עמוס נוימן: למעשה, מ-1999 כל מה שמופיע בתוך החוברת של ציוד בטיחות לכלי שייט, כבר הוטמע בשטח, וכל כלי השייט מצוידים בציוד.

עמוס נוימן: לכן, כל המעבר הוא מעבר לתיקון בחוק על מנת להסדיר את הדבר הזה באופן חוקי.

עמוס נוימן: מה ששונה בתוך העניין, היא שיטת מצוקה חדשה שנכנסה לעולם, שנקראת מערכת עולמית לטיפול במקרי מצוקה לפי שיטת G.M.D.S.S.

עמוס נוימן: אנחנו כבר ב-1997 הוצאנו התראה ראשונה לקראת 1999 שהשיטה הזאת הולכת להיכנס לעולם.

רננה שחר: זה מה שמחליף את התג"מ שיש היום.

עמוס נוימן: גם היום וגם בעבר היו מכשירי קשר בכלי השייט לדיבור בתחום תג"מ ימי לתדרים ימיים.

עמוס נוימן: אבל, השיטה הפכה שיטה דיגיטאלית בכל העולם, והפסיקה להיות האזנה לאותם תדרים באוניות.

עמוס נוימן: המצב שנוצר הוא שאם כלי שייט נקלע למצוקה, והוא משדר מצוקה, אף אחד לא ישמע אותו אלא אם הוא עבר לשיטה החדשה.

עמוס נוימן: מ-1999 השיטה החדשה כבר נכנסה באמנה הבין-לאומית באוניות, ככה שעלול להיווצר מצב שכלי שייט קטן שנמצא בים ומשדר מצוקה, ואוניות שנמצאות בסביבתו בטווחים קצרים מאוד, לא ישמעו אותו בכלל, כי הוא לא בהאזנה.

עמוס נוימן: השיטה הזאת מפעילה מערכת אזעקה באוניה, ואז הם נאלצים לפתוח את מכשירי הקשר.

עמוס נוימן: זה לא שאנחנו מכניסים את זה עכשיו בתקנות.

עמוס נוימן: אנחנו כבר פרסמנו הודעות לימאים מ-1997 כהיערכות בעולם, ב-1999 זה נכנס באוניות, וב-2000, וב-2002, וב-2004 הוצאנו הודעות כל פעם עם התרעות להיערך לעניין הזה, כך שמי שמכניס מכשיר קשר חדש לספינה יכניס את זה לפי השיטה הספציפית הזאת.

עמוס נוימן: לפני שנה הוצאנו הודעה וקצבנו מועד.

לאה ורון: מהי העלות של מכשיר הקשר בשיטה החדשה?

עמוס נוימן: מכשיר קשר יכול לנוע בין 150 דולר ל-400 דולר לפי האיכויות.

עמוס נוימן: יש שם תוספות של מכשיר לאיתור ומיקום למקרה של מצוקה.

עמוס נוימן: הוא משדר ללווין את המיקום של כלי השייט, ואת שמו, את כל הפרטים, וזה יכול לעלות בין 200 דולר ל-1,000 דולר, תלוי באיכויות.

לאה ורון: אלו סכומים שמצדיקים התרעות על מצוקה.

עמוס נוימן: כך אנחנו חושבים.

רננה שחר: בנספח ג' לדברי ההסבר יש פירוט של הדברים החדשים שנובעים משיטת המצוקה, והעלויות.

רננה שחר: כתוב שם רשימת דרישות ציוד הבטיחות החדשות שבהצעת תיקון התקנות ועלותן המשוערכת.

משה כחלון: אני מציע שתתחילי להקריא את התקנות.

רננה שחר: זה יהיה: תקנות הנמלים (בטיחות השייט) (תיקון מס' 2), התשס"ז-2007, משום שהתיקון הראשון היה בעדכוני מדדים, עדכון סעיפי ההצמדה שאושר.

רננה שחר: ( קוראת את תקנה מס' 1 (1).

רננה שחר: )

ניר ימין: אני אקרא את ההגדרה מהתקנות שהם מפנים אליהם.

ניר ימין: בתקנות הספנות (ימאים) (משיטי כלי שייט קטנים) אופנוע ים מוגדר: כלי שייט ממונע על ידי מנוע שאיבת מים (סילון) המסוגל להשיט עד שלושה אנשים, אשר הפעלתו נעשית ברכיבה או בעמידה, וניהוגו באמצעות מוט רוחבי.

רננה שחר: ( קוראת את תקנה מס' 1(2), ו-(3).

רננה שחר: )

משה כחלון: תקנה 1 אושרה.

משה כחלון: אנחנו עוברים לתקנה 2.

רננה שחר: ( קוראת את תקנה מס' 2. )

ניר ימין: זה לא חל כי יש תקנות ספציפיות.

משה כחלון: תקנה 2 אושרה.

משה כחלון: אנחנו עוברים לתקנה מס' 3.

רננה שחר: ( קוראת את תקנה מס' 3.

רננה שחר: ) את המירכאות שיש בסוף פסקה (ג) יש להוריד, ולשים אותם בסוף פסקה (ד).

ניר ימין: כן.

ניר ימין: בכמה תקנות כמו בתקנה 10, ו-26 או 42, יש ערר על החלטות של המנהל למנהל האגף.

ניר ימין: השאלה היא, האם רלוונטי ליצור כאן סוג של ערכאת ערר על החלטות של המנהל לגבי שינוי ציוד בטיחות וכן הלאה אם מישהו מרגיש עצמו נפגע מהחלטות שלו?

ניר ימין: האם את חושבת שזה רלוונטי, או שזה לא שייך לסידור הזה של ציוד הבטיחות?

רננה שחר: אני מבינה את השאלה, אבל במקור לא חשבנו כך.

רננה שחר: זו החלטה מאוד מקצועית ומאוד טכנית.

רננה שחר: אני לא בטוחה שיש מקום לערער על שיקול הדעת של המנהל בעניין הזה משום שהוא האדם שמכיר טכנית את הכלים ומקצועית, משום כך בכלל לא חשבנו שצריך פה ערר.

עמוס נוימן: התקן הוא על מנת כן לתת כשירות לכלי השייט, לכן זה לא יהיה רלוונטי.

משה כחלון: הצטרף אלינו חבר הכנסת טל, ואני מבקש להבהיר לו את המצב בשטח, ומדוע אין כל כך הרבה התעניינות.

רננה שחר: הצעת התקנות היא לגבי תקן ציוד בטיחות לכלי שייט קטנים, סירה וספינה.

רננה שחר: באופן כללי, 90% או יותר מהצעת התקנות באה לעגן מצב שהוא קיים כבר הרבה מאוד שנים.

רננה שחר: תקן ציוד הבטיחות לכלי שייט קטנים פורסם החל משנת 1999 בחוברת שקוראים לה תקן ציוד בטיחות, זאת החוברת.

רננה שחר: מרבית האביזרים שקבועים פה הם דברים שדורשים אותם במהלך הרבה מאוד שנים.

רננה שחר: יכול להיות שבגלל זה לא באו הרבה אנשים.

רננה שחר: יש פה מספר פריטים חדשים בנושא ציוד קשר שנובע ממעבר לשיטת מצוקה חדשה דיגיטאלית, במקום שיטת מצוקה שהיתה קודם.

עמוס נוימן: עברו לשיטה דיגיטאלית כמו ביפר, כאשר כלי שייט נמצא במצוקה הוא לוחץ לחיצה ואז הוא משדר החוצה את מיקומו, את השם שלו, את סוג המצוקה שהוא נמצא בה.

עמוס נוימן: ניתן לאתר אותו, ומייד אחרי זה הוא יכול ליצור גם קשר עם כל מי שנמצא בסביבה.

משה כחלון: אני מניח שלרובם כבר יש את הציוד הזה.

עמוס נוימן: רוב המשיטים כבר עברו לשיטה הזאת.

עמוס נוימן: בודדים עדיין לא עברו.

דוד טל: האם כל פעם שהציוד הזה ישתנה אתם תבואו לכאן לשנות את התקנות?

עמוס נוימן: לא, מדובר כאן בשיטה עולמית ולא בשינוי שלנו.

עמוס נוימן: כל העולם עבר לזה.

עמוס נוימן: אין מין הנמנע שגם אנחנו נעבור לאותה שיטה כדי שכלי שייט זרים שנמצאים בים יוכלו לתת מענה למצוקת כלים שלנו.

משה כחלון: העלויות הן לא גדולות.

עמוס נוימן: בתוך מערכת המצוקה יש גם מערכות לוויניות, אלומת ביות שמשדרת מצוקה ללווין, והלווין מעביר את זה לתחנות חוף, לאוניות בסביבה, ואז יודעים את מיקומו, מיהו, מהי הבעיה שלו, ויוצאים לעזרתו.

עמוס נוימן: אם לחבר'ה שנתקעו בצ'ילה לפני עשרה ימים, היה מכשיר ידני כזה שלא עולה הרבה, הם היו ניצלים מיידית.

רננה שחר: אם נרצה לחייב ציוד חדש, כן נבוא לכנסת ונבקש אישור באופן כללי.

עמוס נוימן: אני מעריך ש70% עד 80% כבר מצוידים.

עמוס נוימן: אנחנו נתנו התראה מ-1997, והכנו את השטח למעבר הזה.

משה כחלון: מדובר בציוד שהוא מציל חיים, ועם זה לא משחקים.

משה כחלון: אפשר לשחק עם הצידנית, אבל לא בזה.

משה כחלון: תקנה 3 מאושרת.

משה כחלון: אנחנו עוברים לתקנה 4.

רננה שחר: ( קוראת את תקנה מס' 4.

רננה שחר: )

דוד טל: איפה נופל תחביב באחת מארבעת הקטגוריות האלה?

רננה שחר: באף אחת, זה לא ספינת שירות.

רננה שחר: למעשה, כל סירה יכולה להיות פרטית.

רננה שחר: בטבלה עצמה אתה תראה את הקטגוריות העיקריות.

רננה שחר: אבל, לגבי ספינת שירות יש לפעמים הוראות מיוחדות.

דוד טל: האם אנחנו אימצנו את תקן U.S.C.G, את התקן האמריקאי?

רננה שחר: פה אנחנו מאמצים בחלק מהמקומות לגבי כמה דברים.

דוד טל: האם במקרה אחד אנחנו מאמצים תקינה אמריקאית, ובחלק מהמקרים תקינה אירופאית?

רננה שחר: בדרך כלל, לפי מה שאני רואה פה, הרוב זה תקינה ישראלית.

עמוס נוימן: גם אירופה בתחום הזה של ציוד הצלה אימצה את התקן האמריקאי.

עמוס נוימן: אנחנו נסמכנו על אותו תקן.

לאה ורון: למה בסעיף 7 דגל ישראל נכלל בציוד הבטיחות?

לאה ורון: זה ברור שכולנו כישראלים מעוניינים שדגל ישראל יונף בכל מקום ומקום.

לאה ורון: השאלה היא, למה הוא מופיע כציוד בטיחותי חובה?

עמוס נוימן: את צודקת.

עמוס נוימן: אבל, אין כאן עניין של בטיחות, יש כאן ציוד חובה במקרה של דגל.

לאה ורון: אבל, אתם אומרים שתוספת 20 זה על ציוד בטיחות.

עמוס נוימן: זה קצת יוצא מהכלל בעניין הזה, זה נכון.

עמוס נוימן: כלי שייט שמגיע לנמל זר בחוץ לארץ, חובה עליו להציג את דגל הלאום של כלי השייט, ולכן זה חלק מציוד החובה שחייב להיות בתוך כלי השייט.

דוד טל: האם אני לא יכול להניף דגל פנמי?

עמוס נוימן: לא אם אתה בכלי שייט ברישום ישראלי.

משה כחלון: האם אפשר לרשום כלי שייט ביותר ממדינה אחת?

רננה שחר: לא.

רננה שחר: לכלי שייט יש רישום אחד.

רננה שחר: אסור רישום כפול לפי אמנה, וגם לפי החוק הישראלי.

רננה שחר: אבל, אם אתה מקים חברה בחוץ לארץ, נניח בפנמה, ורושם על שם אותה חברה את הכלי, אז הזהות בבעלים היא זהות פנמית, ולכן הכלי הוא פנמי.

משה כחלון: האם אי אפשר להכניס את הדגל במקום אחר, לא כציוד בטיחות?

רננה שחר: אני מניחה שאפשר.

דוד טל: כתוב כאן: ציוד בסיסי לספינה וסירה.

דוד טל: זה נכון שחלק מהדברים הם ציוד בטיחות.

לאה ורון: אבל, כל התוספת זה הוראות לגבי ציוד בטיחות .

רננה שחר: בעיקרון אפשר להעביר את זה לתקנות אחרות, לרישום וסימון.

רננה שחר: אתם צודקים שיש תקנות יותר מתאימות לעניין זה.

ניר ימין: האם אנחנו נמחק את הדגל מכאן?

לאה ורון: השאלה היא, האם חברי הכנסת רוצים.

לאה ורון: אני רק הפניתי את תשומת ליבם.

משה כחלון: אני חושב שזה לא נכון, דגל לא נראה כציוד בטיחות.

עמוס נוימן: אפשר לרשום בהערה שהוא אינו ציוד בטיחות, אלא ציוד חובה בכלי שייט.

עמוס נוימן: אפשר להפריד את זה מהעניין הזה, ולשמר את הלאום שלנו.

משה כחלון: בסדר גמור, זה לא יקום וייפול על זה.

דוד טל: מה זה ממ"ג?

עמוס נוימן: זה מערכת מיקום גלובלית.

עמוס נוימן: זה הפירוש העברי ל-G.P.S.

משה כחלון: אני רוצה לעדכן את נציגי איגוד השייטים שנכנסו עתה שאנחנו אישרנו שלוש תקנות עד עכשיו, מתוך 5 תקנות.

משה כחלון: כאשר הסעיף החמישי הוא סעיף התחילה.

משה כחלון: אנחנו כעת לפני הצבעה על תקנה 4 וזאת אחרי שקיבלנו הסבר לגבי ציוד הבטיחות.

משה כחלון: אם יש לכם הערות, אז זה המקום.

רון שלם: עניין התקנת אתרעות קוליות הוא עניין מורכב.

רון שלם: אני לא יודע למה כתוב פה מכאנית, הם בטח התכוונו לחשמלית.

רון שלם: צריך להיות שם חשמלית, לא מכאנית ידנית.

משה כחלון: מכאני יכול להיות גם חשמלי.

רון שלם: בכלי שייט מעל שבעה מטר שיוצא לחו"ל, שנחשב כבר לספינה, מותקנים לפי החוק משאבה מכאנית שהיא מופעלת ידנית במקרה חירום היה והמערכת החשמלית מושבתת מסיבה כלשהי.

רון שלם: ישנה משאבה חשמלית.

רון שלם: המשאבה המכאנית או שהיא מותקנת בצורה אינטגרטיבית בתוך הסירה, או שמפעילים אותה באמצעים ידניים ממש כמו משאבה שבעזרתה היינו בעבר ממלאים נפט בתנור.

משה כחלון: עמוס, האם יש תשובה לעניין הזה?

עמוס נוימן: כן, משאבה מכאנית היא משאבה שיכולה להיות מופעלת או בעזרת מנוע חשמלי, או בעזרת רצועות על-ידי המנוע הראשי, או בעזרת מערכת הידראולית.

עמוס נוימן: בנוסף, יש גם משאבה ידנית.

עמוס נוימן: יש הבדל בין השניים.

משה כחלון: מה זה אתרעת שיפוליים?

רון שלם: בכלי שייט יש מים באופן די טבעי, כי הם חודרים דרך כל מיני צירים.

רון שלם: כאשר יש סכנה, המים האלה עולים לגובה מסוים, ואז ישנה משאבה שמחוברת חשמלית למצוף, ולכן אנחנו מדברים על חשמלי, כי המכאני והידני לא יכול להיות רלוונטי לזה.

רון שלם: ישנו מצוף שמחובר למשאבה, המצוף מתרומם, שם יש ממתג או כספית בדרך כלל, אבל יש גם אמצעים אחרים, והיא מפעילה את המשאבה החשמלית.

עמוס נוימן: ויוצר גם התראה במקביל כדי שתדע.

רון שלם: לא כל המשאבות יוצרות התראה.

רון שלם: המשאבות האלה פולטות את המים המיותרים דרך צינור מיוחד שמוציא אותם החוצה לים.

רון שלם: זה נקרא משאבה אוטומטית, ולכן גם לא צריך התראה כי הוא אוטומטי.

רון שלם: אתה גם יכול לרדת ולהפעיל אותו ידנית על-ידי הרמת זיז קטן.

רון שלם: הדרישה של אור-קולי היא מוגזמת.

רון שלם: הוא רוצה גם זמזם וגם מנורה שיידלקו.

רון שלם: שיסבירו לי מה זה נותן לי כאשר אני שומע כבר את הדבר הזה עובד? הרי זה עובד.

עמוס נוימן: ברגע שהמשאבה מופעלת מן הראוי שהמשיט ידע שהמשאבה הופעלה.

רון שלם: למה זה מעניין אותו?

עמוס נוימן: כי לא תמיד מדובר בטיפות של מים, אלא לפעמים מדובר בכמויות של מים כתוצאה מעצם שחדר לגוף כלי השייט ויצר חדירה משמעותית.

עמוס נוימן: אם אתה לא תדע, והמשאבה תעבוד ותעבוד, אתה תתמלא מים עד לשלב שהיא תפסיק לעבוד.

עמוס נוימן: מן הראוי שתדע שהמשאבה פועלת ושהיא מוציאה מים, ותבדוק מהי הסיבה.

עמוס נוימן: יכול להיות שהסיבה היא כלום, אבל מאוד יכול להיות שהסיבה תגרום גם לטביעת כלי השייט במידה ולא תדע מכך.

עמוס נוימן: לכן, דרשנו שברגע שהמשאבה עובדת יהיה זמזם שמתריע.

עמוס נוימן: בנוסף, יש מנורה.

משה כחלון: מה זה זמזם?

עמוס נוימן: ביפר קטן.

עמוס נוימן: אור-קולי זה מנורה אדומה שנדלקת.

משה כחלון: זה לא משהו שעולה הרבה מאוד כסף, אז מה העניין?

רון שלם: זה לא עניין של כסף, אני אסביר במה העניין.

רון שלם: לא הייתי חוסך פה כסף.

רון שלם: זה לא דבר אינטגרטיבי שהיצרן נותן.

רון שלם: אתה צריך לחבר, ואחרי חצי שנה אין חיבור באזור הזה כי אלו דברים שנאכלים.

רון שלם: כל חיבור כזה שנעשה נהיה קורוזי בתוך זמן קצר מאוד, ואחרי זה זה לא עובד.

רון שלם: אם אתה סומך על זה שתהיה לך מנורה, אז אתה סומך על משהו שגוי כי מאוד ייתכן שזה לא יעבוד, וברוב המקרים זה כך, ואז אתה יוצא נפסד.

עמוס נוימן: אני חולק על הדברים.

עמוס נוימן: המערכות האלה של משאבה ומצוף מגיעות כמערכת אינטגראלית.

רון שלם: לא, לי יש כלי חדש ואין לו את זה.

משה כחלון: אתה מתקין את המשאבה ואת המצוף.

רון שלם: המשאבה מותקנת בכל כלי שייט חדש ונורמאלי שיוצא.

רון שלם: מתקינים את זה בכלי שייט ישנים או שבהם ש בלאי.

רון שלם: אבל, המערכת שהוא מבקש היא תוספת, זה דבר שאתה צריך להרכיב על משהו קיים, וזה סיפור מההפטרה.

עמוס נוימן: אני אציין שאנחנו דורשים את זה מ-1999, וזה מקוים בכל כלי השייט.

רון שלם: לא, לא רצינו אור.

רון שלם: רצינו רק קול, צפצפה.

עמוס נוימן: האם המנורה היא זו שתעשה לך את ההבדל?

רון שלם: זה חיבור, זה לקדוח בפאנל.

רון שלם: זה סיפור.

משה כחלון: תאמין לי שאני יודע איפה כואב לך בדיוק.

משה כחלון: זה כמו שבעל מכונית לא רוצה שיקדחו לו באוטו.

רון שלם: אם זה לא עובד, אז בשביל מה לקלקל?

רון שלם: זה דבר שהוא לא עובד.

רון שלם: אפשר להזמין מהנדס לעניין הזה שיסביר להם, שמאי, או מישהו אחר שמתעסק בזה.

רננה שחר: כתוב: דרישה קולית או אור-קולית.

רננה שחר: כלומר, גם דרישה קולית מספקת את מה שכתוב ב-4.

רננה שחר: כלומר, רק זמזם.

לאה ורון: נכון, כי כתוב "או".

רון שלם: אני צריך לדאוג לכך שזה יהיה תקין כל הזמן, זה באמת הכבדת יתר עלינו.

רון שלם: אנשים מתנגדים לזה.

רון שלם: זה הכבדה, למה?

רננה שחר: משום שהיו תאונות שבהם הכלים טבעו כי הבעלים שמו לב רק כשהמים היו כבר עד הברכיים, והמשאבה, עבדה והכול בסדר.

רון שלם: אם אנחנו מדברים על אותו מקרה, אז המשאבה לא עבדה, כי היתה לו תקלה במערכת החשמל.

רון שלם: זה כבר לא משנה אם החיווי עובד או לא.

רון שלם: ברגע שמערכת החשמל קורסת אז "הלך עליך", אתה צריך לעבוד ידני.

רון שלם: אלה דברים שאני אומר מניסיון של 35 שנה בים, לא ניסיון של יום אחד.

משה כחלון: האם גם העניין הזה של קולי או אור-קולי גם לא מספק אותך?

רון שלם: זה לא עושה את העבודה.

רון שלם: אם זה היה עושה את העבודה הייתי מסכים.

רון שלם: בסדר, שתהיה צפצפה.

רון שלם: אבל, אסור לסמוך על זה, ואני אומר זאת בפירוש.

עמוס נוימן: אם אתה לא סומך על זה, אז אתה לא סומך על שום דבר אחר.

רון שלם: אם אתה רוצה שתהיה דרישה ושיתקינו שם צפצפות, אז תהיה דרישה כזאת.

רון שלם: אבל, אף אחד לא סומך על זה, זה לא עובד.

רון שלם: אני רואה במרינה סירה שיוצאים ממנה בזרם מי שיפוליים, בלי אף אחד.

רון שלם: אתה יודע שאצלו זה פועל, ואז אני מרים טלפון ואני מיידע אותו.

רון שלם: אבל, אם הוא יהיה שם, הוא לא ידע.

רון שלם: הצפצפות לא עובדות באף סירה.

רון שלם: עוברים את הטסט, אבל זה לא עובד.

משה כחלון: לא נראה לי שצריך לבטל את זה.

לאה ורון: מאחר ומדובר על "או".

לאה ורון: הם אפשרו לבעל כלי השייט, או למי שמפעיל אותו להחליט, או זה או זה.

רון שלם: בסדר, רק צריך לחנך אותם לא לסמוך על זה.

לאה ורון: תעשו את זה בתור איגוד.

רון שלם: עניין נוסף היא אסדת הצלה.

רון שלם: אסדת הצלה היא דבר מאוד מאוד יקר, ויש לחדש אותה כל שנתיים לפי הדרישות.

עמוס נוימן: אסדת הצלה היא כלי שצריך לעבור ביקורת תקופתית על-ידי היצרן או על-ידי בא כוחו של היצרן.

עמוס נוימן: אסדת הצלה היא סירה או רפסודה קטנה שאטומה בתוך מבנה פלסטי.

עמוס נוימן: במקרה של מצוקה זורקים אותה למים, ויש לנו כלי שייט חלופי במקרה של מצוקה שכלי השייט שלנו טבע.

עמוס נוימן: זהו דבר מציל חיים ממדרגה ראשונה.

רון שלם: אני מסכים לזה, אבל בוא נסייג.

רון שלם: אני הבנתי ממה שדורש ידידי שזה צריך להיות מותקן באופן קבוע בסירה.

רון שלם: עד היום המצב היה המצב הנכון.

רון שלם: זאת אומרת, שכאשר יוצאים לחוץ לארץ, רק לחוץ לארץ, מתקינים את זה או מכניסים את זה לסירה, וזה צריך לעבור בדיקה של המשטרה.

רון שלם: המשטרה לא בדקה את זה, אבל כעיקרון זה חייב להיבדק.

רון שלם: זה דבר שהוא חייב להיות.

רון שלם: אבל, למה לדרוש ממישהו שנוסע פה בשיוט חופי 4 מייל מהחוץ להתקין רפסודה?

רון שלם: זה ממש לא לעניין.

רון שלם: יש לו V.H.F, יש לו זיקוקים, יש לו טלפון, היום גם מחייבים טלפון, יש לו כל האפשרויות להזעיק עזרה.

רון שלם: מי ששט במי החופים לא צריך את זה.

רון שלם: מי ששט לחוץ לארץ, אז כשישוט לחוץ לארץ יתקין את זה.

עמוס נוימן: אני רוצה לחזק את מה שהוא אמר, כי אני חושב שנשמט לנו פרט מסוים.

עמוס נוימן: אנחנו סייגנו את הדרישה הזאת לכלי שייט ששטים מעבר ל-, אבל אני לא רואה שהסיוג הזה נכנס.

עמוס נוימן: מעבר ל-4 מייל מדובר כבר בטווחים שהם רחוקים מהחוף, והסיוג הוא לכלים מהסוג הזה.

רון שלם: נניח ואתה יוצא ל-6 מייל, ואתה לא יוצא לחוץ לארץ, האם עדיין אתה צריך את זה?

רון שלם: יש דייגים, התחביב שלי הוא דייג, ואנחנו יוצאים קצת מעבר ל-4 מייל כי החוק מתיר לנו לצאת ולחזור.

משה כחלון: באיזה מרחק במיילים נמצאים המים הטריטוריאליים?

רננה שחר: 12 מייל.

רון שלם: , יש לנו עוד את מדף היבשת וזה עוד 200 ק"מ, אבל זה משהו אחר.

משה כחלון: למי שייך מדף היבשת?

רננה שחר: יש את חוק השטחים התת-ימיים שקובע שתת הקרקע שסמוכה מעבר למימי החופים, ועומק המים מעליה, מאפשר את הניצול שלה.

רננה שחר: הוא כאילו חלק משטח מריבונות ישראל.

רננה שחר: אין שם הגבלה של .

משה כחלון: עו"ד שלם, אדם שיוצא להפלגה של 5 - , הוא מין הסתם יוצא לחוץ לארץ עם אותו כלי.

רון שלם: לא, נסיעה לחוץ לארץ היא מטרה בפני עצמה.

רון שלם: זוהי הפלגה בין-לאומית.

משה כחלון: אם לא תהיה להם האסדה הזאת, מה כן יהיה להם?

משה כחלון: אקדח הזיקוקים, והטלפון, לא מחזיקים אותך צף מעל המים.

רון שלם: יש לך חגורות הצלה, יש לך זיקוקים, יש לך את כל מה שאתה צריך.

רננה שחר: 3 ק"מ מהחוץ התהפכה סירת צוללים, ושני הצוללים נמצאו אחר כך במרחק של 15 מייל מהחוף.

משה כחלון: מר נוימן, למה הגעתם ל-4 מייל, ולא ל-5 מייל?

עמוס נוימן: יש ציוד בכלי שייט שהם מותרים להפלגה מעבר ל-4 מייל, ומתחת ל-4 מייל.

עמוס נוימן: סירות זה עד 4 מייל וזאת מטעמי בטיחות, ומטעמים אחרים.

עמוס נוימן: מעבר ל-4 מייל אלו ספינות שהתחום שמותר להן הוא תחום מימי חופין שזה רק 12, או מסע לאומי ובין-לאומי.

עמוס נוימן: רוב כלי השייט מורשים אפילו למסע בין-לאומי.

עמוס נוימן: יש לך הרשאה ברישיון להפליג רחוק, ואז מינימום שתחזיק גם את הציוד המתאים.

רון שלם: זה לא נקרא שייט רחוק, אלא זה שייט בתחום המים הטריטוריאליים.

רון שלם: זה לא הפלגה בין-לאומית שאתה יוצא מטווח ה-V.

רון שלם: H.F שהוא .

עמוס נוימן: טווח ה-V.H.F זה .

רון שלם: .

רון שלם: לי יש רישיון באלקטרוניקה, אני חובב רדיו.

משה כחלון: מהי העלות של אסדה?

אבי אביב: בסביבות 20 – 30 - 40 אלף שקל.

רון שלם: אלו סכומי עתק.

עמוס נוימן: אני יודע שאסדה עולה בסביבות 2,500 – 3,000 דולר.

עמוס נוימן: זה המחיר של אסדה חדשה.

עמוס נוימן: אחרי שלוש שנים היא חייבת לעבור בדיקה חוזרת כשהעלות לשדרוג היא בין 1,000 ל-1,500 שקל.

עמוס נוימן: היא יכולה להחזיק מספר רב של שנים במידה ומשמרים אותה כמו שצריך.

עמוס נוימן: הרכישה היא חד פעמית.

עמוס נוימן: כל הספינות שיוצאות למסע בין-לאומי, מחזיקות ציוד כזה.

רון שלם: בסדר, שיחזיקו למסע בין-לאומי.

עמוס נוימן: יש לנו את הסמכות לפטור כלים שמוגבלים בטווח שלהם.

עמוס נוימן: רוב הכלים שיוצאים מעבר ל- מורשים גם למסע בין-לאומי, יש כאלה שלא.

עמוס נוימן: פה נתנו למפקח את הסמכות להוריד ציוד או להוסיף ציוד בהתאם לייעוד הספציפי של כלי השייט כאשר הוא בודק את כלי השייט.

עמוס נוימן: לא יכולנו בתוך הטבלה לתת את מרחב הדגמים והשונות של כלי השייט שנמצאים.

רון שלם: אתם יודעים איזה פתח זה יוצר.

רון שלם: זה כמו השריף בעיירה שיכול לעשות מה שהוא רוצה.

משה כחלון: אני לא רוצה להשית על בעל סירה שרוצה לצאת בסופשבוע לשייט עם בני משפחתו, עוד 3,000 דולר כאשר זה לא מחויב.

משה כחלון: אני בעד בטיחות ואני יודע שלפעמים צריך לחייב אנשים לחגור חגורת בטיחות כדי להציל אותם, ואם הם לא עושים את זה צריך לקנוס אותם.

משה כחלון: אבל, אולי אפשר פה לעשות הפרדה בין סוגים של הפלגות, או כל שייט.

משה כחלון: מדובר פה ב-3,000 וזה לא מעט כסף, לא מדובר במנורה או בזמזם.

משה כחלון: אני מתחיל לחשוש שמכיוון שפה מדובר על 4 מייל, אז אמרתם: בואו נלביש את זה על 4 מייל.

עמוס נוימן: לא.

עמוס נוימן: עשינו בדיקה כמה ספינות רשומות למסע בין-לאומי.

עמוס נוימן: רוב הספינות מעל 7 מטר, יש להן הרשאה למסע בין-לאומי.

רון שלם: יש פה סירות של 7.10 מטר והן לא מפליגות.

רון שלם: זה ספינה.

רון שלם: רוב הסירות הן כאלה.

עמוס נוימן: כל אותן ספינות שיש להן היתר מעבר ל-4 מייל, יש להן גם היתר למסע בין-לאומי.

עמוס נוימן: אי אפשר לבדוק כל פעם כאשר כלי השייט יוצא, האם יש לו אסדה או לא.

עמוס נוימן: עשינו את זה בעבר, ובעבר כל כלי שייט שיצא למסע בין-לאומי עבר בדיקה של מפקח ימי.

עמוס נוימן: הוא היה צריך להציג את כל הציוד.

עמוס נוימן: היתה התרעמות שאנחנו לא נותנים חופש ספונטאני למשיטים לצאת לחוץ לארץ כאשר הם רוצים.

עמוס נוימן: הם אמרו: "תנו לנו להחליט בעצמנו, אנחנו נחליט מתי אנחנו יוצאים, למה אתם צריכים לאשר לנו.

עמוס נוימן: אנחנו מספיק אחראים לקחת את נפשנו בידנו.

עמוס נוימן: "

לאה ורון: אז למה לא לכתוב כאשר כלי השייט יוצא מהמים הטריטוריאליים, ולא להיצמד ל-4 מייל?

עמוס נוימן: האם אתם חושבים שהסכנה ב-8 ק"מ היא פחותה מאשר ב-40 ק"מ?

רון שלם: בוודאי.

רון שלם: יש V.H.F, יש זיקוקים, הכול בסדר.

רון שלם: אין ספק שחייבת להיות אסדת הצלה בנסיעה לחוץ לארץ כי אתה יוצא מטווח ה-V.H.F .

רון שלם: קחו בחשבון ש היא תופסת הרבה מקום, ואם אתה שם אותה על הסיפון אז הלך לך הסיפון.

רון שלם: זה בסדר בנסיעה לחוץ לארץ כי זה מציל חיים.

רון שלם: אבל, למה יש צורך בזה בהפלגה פה בשבת?

רון שלם: מה העניין, מה קרה?

רון שלם: לא צריך את זה.

עמוס נוימן: היה אירוע של סירת צוללים שבטווח של בערך 3.5 – 4 ק"מ מהחוף התהפכה, והצוללים נפלו למים ונסחפו עם הזרם והגלים למרחק של כמעט 20 ק"מ.

רננה שחר: הרוב החזיקו בגלגל שהיה והם נמצאו, ושניים החליטו לשחות 2 ק"מ לחוף.

רננה שחר: מי שחושב ששחייה של 2 ק"מ היא מה בכך, טועה.

רננה שחר: הם נמצאו כעבור יממה ליד לבנון.

עמוס נוימן: היה להם ציוד הצפה שזה יותר מחגורות הצלה מבחינת הצפה, ולמרות זאת הם נסחפו.

עמוס נוימן: תפקיד האסדה הוא למנוע היפותרמי, לתת הגנה נוספת.

עמוס נוימן: באסדה יש גם ציוד פירוטכני.

עמוס נוימן: הם יכולים לטפל בעצמם ולשרוד.

עמוס נוימן: לכן, המרחק מהחוף הוא לא תמיד הבעיה הקריטית.

רננה שחר: תביעה של הדבר הזה פר הפלגה ולא כעניין שבשגרה, תביא לכך שהתביעה תישאר תביעה נורמטיבית, וברור שאין שום אפשרות לאכיפה.

רון שלם: אז תחתימי אותו על הצהרה, כמו יתר המסמכים שהוא חותם עליהם.

רון שלם: ימאי שמשקר "אוכל אותה", הוא מאבד את הרישיון.

רון שלם: הנה מצאתי לך פתרון הוא יצהיר.

רון שלם: זה יכול להיות בתקנה, ותהיה גם סנקציה.

עמוס נוימן: מעבר לתחום מימי חופין, אני חושב שחובה לחייב אסדת הצלה.

עמוס נוימן: מדובר במרחקים גדולים מהחוף כאשר הסכנה היא ממשית.

רון שלם: תגביל אותה ל-20 מייל.

רננה שחר: אין הגבלה כזאת.

רון שלם: אתה לא יכול לדרוש סכומים כאלה מאנשים שלרובם אין כסף.

עמוס נוימן: מימי החופין במדינת ישראל זה כמעט 19 ק"מ.

עמוס נוימן: תאמינו לי שלא רואים את החוף כבר הרבה הרבה לפני כן.

עמוס נוימן: סביר שלא יראו אותו גם אם הוא מרים זיקוקין, הוא אולי יראה מתוך כלי שייט אחר.

עמוס נוימן: בטח לא מהחוף.

רון שלם: אני רוצה להציע הצעה, למרות שזה פוגע בזכויות שלנו, כי אני חושב שבטיחות היא לפני הכול.

רון שלם: יש מכשיר קטן נקרא E.P.I.R.B אישי.

רון שלם: זה מכשיר קטן שמשדר בתדר 121.5 מגה הרץ.

רון שלם: זה משדר ב-AM למטוסים, והוא משדר גם ללווין, כך שאם אתה נופל למים חס וחלילה, או אם קורה משהו, אתה מפעיל אותו, אז בתוך הטווח החופי שכלולים בו גם ה- 20 מייל האלה.

רון שלם: המכשיר הקטן הזה יכול לפתור בעיה.

רון שלם: כחובב רדיו אני אומר לך שזה מגיע גם לאיטליה, תלוי איפה אתה משדר.

רון שלם: ברגע שהתקנה הזאת תחול בישראל אז כל E.P.I.R.B שמחויבים היום בספינות, ושרוצים לחייב, יכללו גם את התדר הזה של 121.5 שמיועד לקו החוף שלנו, בעוד שה-406 מגה הרץ באותו מכשיר משדר למערכת גלובאלית גדולה יותר.

משה כחלון: עמוס, האם יש הצעה אחרת מעבר ל-4 מייל?

משה כחלון: אני אומר לך מה ההתלבטות שלי.

משה כחלון: קודם כל, לגזור גזרה כבדה על הציבור.

עמוס נוימן: אני לא מדבר על גזרה, אלא על נורמה שהיתה קיימת מ-1999 כאשר אלו הדרישות שלנו בתוך כלי השייט.

משה כחלון: האם בדקתם את זה, ואנשים כן עשו את זה?

עמוס נוימן: בוודאי.

לאה ורון: כל כמה זמן נערכות הבדיקות לכלי שייט?

עמוס נוימן: אחת לשנה לכלי שייט מסחרי, ואחת לשנתיים לכלי שייט - - -

משה כחלון: האם אפשר להעביר את האסדה?

עמוס נוימן: אפשר להעביר מסירה אחת לשנייה, לא מנענו את זה.

עמוס נוימן: לא מעניין אותי למי שייך הציוד, מה שמעניין אותי הוא שהציוד הזה יהיה קיים.

רון שלם: העניין הוא שזה הוראות יצרן, וזה באמת לא בתקנות.

רון שלם: אני זוכר עוד את פרנץ לוי כשהייתי בחיל אוויר.

עמוס נוימן: זה הוא, בציפורי.

רון שלם: הוא מונופוליסט בארץ, והוא קבע לעצמו שנתיים.

רון שלם: הוא יכול לקבוע גם ארבע, וגם חמש.

רון שלם: ככה יש לו הכנסה קבועה וטובה, והוא עשיר גדול.

רון שלם: הוא גם בודק את כל הציוד הדומה של חיל-האוויר ושל אחרים.

רון שלם: הוא קבע לעצמו נתונים כאלה, ואף אחד לא מערער עליו כיוון שהוא מונופוליסט פה.

רון שלם: זה לגבי הבדיקה.

רון שלם: לגבי האסדה - אנחנו מסתייגים מהנושא המסחרי.

רון שלם: כלומר, מי שמוביל נוסעים בשכר צריך לדאוג מעבר לדרישות הרגילות.

רון שלם: אבל, אי אפשר לחייב שייטים שרוצים לצאת עם המשפחה שלהם בשבת בזה.

רון שלם: זה לא בסדר, זה גורם לתרעומת גדולה בציבור, כועסים מאוד.

רון שלם: אנחנו מתנגדים התנגדות נמרצת לדרישה הזאת.

לאה ורון: רננה, איפה אתם מכניסים את עניין ה-4 מייל?

רננה שחר: תראי את ההערה מול פריט 27.

לאה ורון: "למעט ספינה המוגבלת ברישיון השייט לייעוד פרטי, ולהפלגה עד 4 מייל ימי מהחוף.

לאה ורון: " אדוני היושב ראש, אני מציעה שאת ההערה של פריט 27 אתה תחיל גם על סעיף 3.

משה כחלון: כן.

אבי אביב: כיום כאשר ספינה רוצה לצאת לחוץ לארץ ואין לה אסדת הצלה, היא יכולה לשכור אסדה כזאת גם במג"מ, גם דרך איגוד השייטים, אנחנו משכירים לחברים שלנו את זה יותר בזול, וגם דרך עוד חברות.

אבי אביב: הפתרון שצריך להיות פה הוא לחייב מי שנוסע לחוץ לארץ בזה כי זה חשוב מאוד.

אבי אביב: אני מתנדב בשיטור הימי, ובזמנו אני יודע שהיינו גם בודקים את מי שמפליג לחוץ לארץ.

אבי אביב: והיינו מבקשים ממנו להציג אישור על תוקף אסדת הצלה בסירה.

משה כחלון: עמוס, נניח ויש לך סירה שיש לה רישוי לצאת מעבר ל-4 מייל, ואתה יוצא רק ל-3 מייל.

משה כחלון: האם אתה צריך לצאת עם האסדה הזאת?

עמוס נוימן: לא.

משה כחלון: כלומר, האכיפה מתבצעת ב-4 פלוס.

עמוס נוימן: יפה, הסיוג הוא למרחק ולא לכלי השייט

משה כחלון: אני יכול לאשר את התקנה הזאת.

לאה ורון: עם הסיוג.

רון שלם: אני רוצה להבין למה להתקין את זה?

רון שלם: למה אני צריך להתקין את האסדה?

משה כחלון: אם אתה יוצא מעבר ל-4 מייל אתה צריך להתקין אותה.

משה כחלון: זוהי בקשת משרד התחבורה שאנחנו מאשרים אותה.

לאה ורון: כפוף להערה שמופיעה בפריט 27 שאותה נוסיף בסעיף 3.

משה כחלון: אנחנו עוברים לתקנה 5.

משה כחלון: מר אביב, האם 30 יום יספיקו לכם?

משה כחלון: עו"ד שלם, כמה זמן דרוש לכם כדי להיערך?

רון שלם: ארבע שנים, אנשים לא יוכלו לעמוד בזה.

רון שלם: על ה-G.M.D.S.S התריעו שלוש שנים לפני כן.

משה כחלון: חלק גדול כבר עשוי, זה לא שאתם מתחילים היום מחדש.

רון שלם: ב-99% מהסירות אין אסדות היום.

רון שלם: כשאנחנו יוצאים לחוץ לארץ אנחנו משכירים אסדה.

משה כחלון: עד 4 מייל תמשיך לשוט בלי אסדה, אף אחד לא אוכף.

משה כחלון: ברגע שעברת את ה-4 מייל, תשכור אסדה, תניח אותה, ותשוט להנאתך עם המשפחה.

רון שלם: ההשכרה של זה לצורך הפלגה למטרת דיג בשבת, היא כל כך כבדה, ולכן אנשים יפסיקו לעושת את זה, וזה לא בסדר.

רון שלם: זה פוגע בהרבה אנשים.

משה כחלון: אני חושב ש-4 מייל זה מספיק לעומק.

רון שלם: לא, אנחנו דגים טונות ב-20 מייל, ב-18 מייל.

רון שלם: זהו האזור שבו יש את הדגה.

רננה שחר: להפלגה של 18 מייל אתה רוצה לצאת בלי אסדת הצלה?

רון שלם: בשביל מה אני צריך אסדת הצלה?

רון שלם: אני לא זקוק לזה.

רון שלם: רבותי, אני מבקש עוד הזדמנות.

רון שלם: אנחנו בטווח ה-V.H.F, אם אני בשידור בערוץ 16 שומעים אותי בכל מקום.

רון שלם: אנחנו גם לא לבד, ישנם עוד כלי שייט בסביבה ושומעים אותנו.

רון שלם: יכולים להעביר שידור של מצוקה בכל מקום, שומעים אותנו.

רון שלם: שנית, יש לנו עדיין את גלגלי ההצלה במספר שנדרש מספינות שמפליגות למרחק הזה, ויש לנו את חגורות ההצלה.

רון שלם: אני הצעתי ציוד E.P.I.R.B, למה לא לקבל את זה?

רון שלם: E.P.I.R.B זה דבר שמוצא אותך היכן שאתה נמצא על המילימטר.

רון שלם: אסדה לא מוצאים, אסדה צריך לחפש עם מטוס.

משה כחלון: עו"ד שלם, אנחנו נעשה את זה 120 יום מיום פרסום התקנה, ולא 30 יום.

ניר ימין: רננה, 4 חודשים.

משה כחלון: תודה רבה, הישיבה נעולה.