ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 98, 2006-12-25 11:30

מנחם בן-ששון: הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון – תחולת הוראות בדבר קירבה משפחתית), התשס"ז-2006.

מנחם בן-ששון: זה חוק שכולם מברכים עליו.

מנחם בן-ששון: יש כמה הערות שקיבלנו אותן ממש עכשיו על ידי מנהל רשות החברות הממשלתיות.

מנחם בן-ששון: קיבלנו היום נוסח חדש של החוק.

מנחם בן-ששון: הנוסח מנסה להתמודד עם הסוגייה התמודדות רוחב לגבי חברות ממשלתיות ולגבי גופים אחרים.

מנחם בן-ששון: אני חושב שאין מקום להרחבת הדיון, אפשר לקרוא את החוק.

מאיה אביאב: אנחנו רואים חשיבות בטיפול בתופעה.

מאיה אביאב: בגלל זה גם הבענו את תמיכתנו בתיקון חוק החברות לעניין החלת כללים גם על תאגידים ציבוריים כפי שהם חלים היום על חברות ממשלתיות.

מאיה אביאב: רשות החברות מתנגדת לנוסח ההצעה שהועבר אליה.

מאיה אביאב: ההצעה מקלה לעין שיעור מהכללים הקבועים היום בתקנות החברות הממשלתיות.

מאיה אביאב: המשמעות היא לתת מתנות מעבר למה שקבוע היום.

מאיה אביאב: מצד אחד אנחנו מבינים את הצורך להחיל כללים גם על תאגידים ציבוריים, ומצד שני אנחנו חושבים שאין מקום להשוות בין התאגידים הציבוריים לחברות הממשלתיות.

מאיה אביאב: נכון יותר יהיה להחיל את הכללים שחלים על שירות המדינה ויש הצעה לתיקונם.

מאיה אביאב: אין מקום לקבוע כללים לתאגידים הציבוריים ולחברות הממשלתיות באופן שיגרע מהכללים שיש לנו היום.

מנחם בן-ששון: עד כמה שאנחנו הבנו בישיבה הקודמת, אז הכללים המקובלים בחברות הממשלתיות זה אדם שנמצא בתפקיד בכיר או בין 6 ממקבלי השכר הגבוה.

מנחם בן-ששון: ככה כתוב?

מאיה אביאב: לא.

מנחם בן-ששון: הדבר האחר הוא אי העסקת קרובים באותה יחידה מנהלית.

מנחם בן-ששון: אלה הדברים שקיימים בשירות המדינה.

מנחם בן-ששון: דווקא בסוגייה של 6 מקבלי השכר הגבוה עסקנו בפעם הקודמת.

מנחם בן-ששון: התרשמנו שזה דבר שיכול להיות מובן בחברות לא גדולות.

מנחם בן-ששון: חשבנו שכזאת תקנה איננה מספקת.

מנחם בן-ששון: הצעתו של חבר הכנסת אורלב התכוונה ליצור תקן גבוה בסוגייה מצד אחד, ומצד שני לתת אפשרות לדון במקרים לגופים שעליהם הרחיב את הדיון בדיון הקודם חבר הכנסת לוי.

מאיה אביאב: התיקון החדש לתקנות החברות הממשלתיות קובע תפקיד המדורג באחד מ6 הדרגות השכר הגבוהות בחברה בכל סולם השכר, למעט בחברה.

יצחק לוי: ההצעה הזאת מרחיבה את האישור.

מאיה אביאב: בהצעת החוק המקורית רשות החברות הציעה שזה יחול על כלל העובדים, אבל משרד המשפטים טרפד את ההצעה בטענה שזה נוגד את חופש העיסוק.

מאיה אביאב: לנו אין בעיה שזה יחול על כל עובדי החברות.

קרן ויינשל: במהלך הישיבה הקודמת רשות החברות הציגה את התיקון לתקנות החברות.

קרן ויינשל: התיקון החדש מרחיב את הכלל הבסיסי של 6 מקבלי השכר.

קרן ויינשל: היא הציגה את התיקון שמרחיב ל6 הדרגות הגבוהות בכל סולם שכר.

קרן ויינשל: הוועדה עדיין לא הייתה מרוצה מהעניין הזה, היא אמרה שצריך כללים שונים, כשהכללים השונים הוא כלל איסור גורף ואפשרות בתקנות להסתכל על גודל החברה, כמה עובדים יש לה, האם יש לה סניפים שונים.

קרן ויינשל: הנוסח מבטא את הרצון הזה.

קרן ויינשל: הוא מבטא גם אפשרות שיהיו תקנות שונות לחברות ולתאגידים.

קרן ויינשל: הנוסח כאן סובל אפשרות להתקנת תקנות שהן שונות, אבל בכל מקרה הוא לא מאפשר לתקנות שקיימות היום לחיות.

קרן ויינשל: לפעמים הכללים שאנחנו קובעים יכולים להקל, לפעמים הם יכולים להחמיר.

יצחק לוי: ככלל זה מחמיר.

קרן ויינשל: ככלל זה מחמיר, אבל זה נותן פתח לחריגים גם ב-6 הדרגות הגבוהות.

קרן ויינשל: אני לא חושבת שנכון להגיד שזה מקל.

קרן ויינשל: בהרבה מהמקרים כשלא מדובר במישהו בכיר זה מציב את האיסור שהיום לא קיים.

מנחם בן-ששון: גם אני כך התרשמתי.

מנחם בן-ששון: האם בתקנות של 2005 זה הנוסח המחמיר?

קרן ויינשל: זה הנוסח המקל.

קרן ויינשל: הנוסח המחמיר התקבל, אבל אם הוא פורסם הוא פורסם רק ביומיים שלושה האחרונים.

קרן ויינשל: זה עדיין לא מעודכן.

מנחם בן-ששון: הגברת אביאב, הנוסח החדש פורסם?

מאיה אביאב: הוא נמצא ברשומות.

זבולון אורלב: אני קראתי את מכתבו של אייל גבאי, שאני מכבד אותו ומעריך אותו, אבל לא ירדתי לעומק דעתו.

זבולון אורלב: הנוסח שהביאה היועצת המשפטית של הוועדה הוא נוסח מחמיר, עם אפשרויות נקודתיות להקל על פי הצורך.

זבולון אורלב: התוכן של מכתבו והטקסט שמונח בפנינו לא מסתדרים לי יחד.

זבולון אורלב: אני מציע להעביר את ההצעה הזאת בקריאה ראשונה, תוך ידיעה וההערות שלנו לפרוטוקול שלקראת הדיון בקריאה שנייה ושלישית נוכל להעמיק את הדיון באותן הסוגיות שרוצה מנכ"ל רשות החברות הממשלתיות.

זבולון אורלב: אני לא רואה בעיה בנושא הזה.

זבולון אורלב: לא הייתי רוצה לעכב קריאה ראשונה מסיבה כזאת או אחרת.

יצחק לוי: איפה בנוסח שהוגש לנו יש אפשרות לעשות תקנות שונות לתאגידים ולחברות?

קרן ויינשל: בהתחלה שמתי את התקנות רק בא' ואמרתי בסעיף ב' שהוראות סעיף קטן א' והתקנות יחולו גם על חברות.

קרן ויינשל: מרגע שהפרדתי את זה לג' וכתבתי ששר האוצר בהסכמת שר המשפטים יקבע הוראות לעניין זה, זה מאפשר לעשות תקנות נפרדות ולהגיד שהן חלות.

קרן ויינשל: זה נותן את הגמישות.

קרן ויינשל: אפשר לעשות גם ככה וגם ככה.

קרן ויינשל: אני לא בטוחה אם כזאת גמישות מצד המחוקק היא טובה.

יצחק לוי: מדוע מר גבאי אמר שהכללים של התאגידים דומים יותר לכללים של שירות המדינה ולא של החברות?

מאיה אביאב: בעיקר בשל אופיים של התאגידים הציבוריים שהם יותר מקורבים לממשלה.

מאיה אביאב: חברה ממשלתית לפי סעיף 4א לחוק החברות הממשלתיות זאת חברה שפועלת לפי שיקול עסקי כמו כל חברה אחרת.

מאיה אביאב: הנקודה הזאת מצדיקה התייחסות שונה לחברה ממשלתית מאשר לגוף שהוקם לפי חוק.

יצחק לוי: תאגיד לא עובד בצורה עסקית?

מאיה אביאב: לא אמרנו דבר כזה, אבל צריך להכיר בשוני הזה.

יצחק לוי: יש לי עדיין שאלות לגבי התאגידים והיחס בין התאגידים לחברות.

יצחק לוי: אני מסכים להצעתו של חבר הכנסת אורלב שנברר את זה בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק לוי: אני לא רואה את הנוסח כנוסח סופי.

יצחק לוי: הייתי מעמיק יותר בהבדלים בין התאגידים, החברות ושירות המדינה.

יעל אחילאה: לעניין ההפרדה בין תאגידים ציבוריים לחברות ממשלתיות.

יעל אחילאה: חברה ממשלתית היא חברה לפי חוק החברות שלמדינה יש בה מניות.

יעל אחילאה: חברות ממשלתיות אמורות לפעול לפי שיקולים עסקיים.

יעל אחילאה: תאגידים ציבוריים הם תאגידים שהוקמו בחוק.

יעל אחילאה: הם תאגידים מסוג מיוחד, אין להם הון מניות, הם בוודאי לא חלק משירות המדינה.

יעל אחילאה: רוב התאגידים הציבוריים הם גופים שאופי הפעילות שלהם יותר ציבורי.

יעל אחילאה: לפעמים הם קרובים באופי שלהם למלכ"רים.

יצחק לוי: כמה תאגידים יש?

יעל אחילאה: כ50.

יעל אחילאה: היו תאגידים שהיו עסקיים באופי שלהם, כמו רשות הדואר, רשות הנמלים.

יעל אחילאה: לא נשארו מהם רבים.

יעל אחילאה: רשות הדואר הפכה לחברה ממשלתית.

יעל אחילאה: חלק מרשות הנמלים והרכבות הפך למדינה, חלק הפך לחברה ממשלתית.

יעל אחילאה: התאגיד היחיד שיש לו אופי עסקי זה רשות שדות התעופה.

יעל אחילאה: הוא תאגיד מאוד גדול.

יעל אחילאה: שם היה דוח מבקר המדינה לגבי העניין של העסקת קרובים.

יעל אחילאה: הרבה יותר קשה לדון בתאגידים הציבוריים כמקשה אחת, להבדיל מחברות ממשלתיות שיש חוק אחד שמסדיר את כל הפעילות שלהן ורשות אחת שאמורה לפקח על כולן.

יעל אחילאה: כל אחד מהתאגידים הציבוריים הוא עולם לעצמו.

יעל אחילאה: אם אנחנו רוצים לקבוע איזה שהוא הסדר כללי לגביהם זה הרבה יותר מורכב מבחינה משפטית, מפני שכל אחד חי לפי החוק שמקים אותו, כאשר כל חוק קובע הסדר קצת אחר.

יעל אחילאה: משרד המשפטים סבור שראוי שתיעשה עבודת חשיבת מעמיקה בקשר לאופי שבו נחיל את ההסדר על תאגידים ציבוריים.

מנחם בן-ששון: מי שעוסק בתאגידים אומר שהחוק לא מתאים לו.

יעל אחילאה: לא אמרתי שאני חושבת שהאיסור שנקבע בחוק הוא לא מתאים.

מנחם בן-ששון: אני מדבר על החוק בצורה שניסחה אותו היועצת המשפטית.

יעל אחילאה: הסכמנו שזה טעון עוד עבודה, מפני שיש כל מיני חוקים של תאגידים ציבוריים.

יעל אחילאה: יש כאלה שלא מתייחסים בכלל לנושא של העסקת עובדים, ויש כאלה שקובעים איזה שהם הסדרים חלקיים לגבי העסקת עובדים.

יעל אחילאה: זה בעיקר עבודה טכנית משפטית איך להחיל את האיסור.

יעל אחילאה: אני פעם ראשונה שומעת היום שהייתה התנגדות של משרד המשפטים להחלה של איסור על חברות ממשלתיות בגלל חופש העיסוק.

יעל אחילאה: לפחות ממה שאני שוחחתי עם האנשים שעסקו בעבר בנושא, אני לא יודעת שהייתה התנגדות.

יעל אחילאה: להפך, אני מבינה שאנחנו תומכים בהחלת האיסור.

אלכס מילר: אין שום התנגדות להכניס את החוק של זבולון אורלב לחוק של איסור העסקת קרובי משפחה בחברות ממשלתיות.

אלכס מילר: אני חושב שבעצם החוק הזה יש בעיה של בריחת מוחות.

אלכס מילר: יש מקצוע ספציפי שיש מקום אחד שמעסיק, שזה התעשייה האווירית.

אלכס מילר: עובדים לא יכולים להיכנס לשם כי יכול להיות שיש להם קרובי משפחה שעובדים שם.

אלכס מילר: אני יכול לתת לכם דוגמה של מפעל אחד בחו"ל שאם מישהו שמסיים אווירונאוטיקה לא מתקבל פה, הוא מגיש את הויזה ולוקחים אותו בעיניים עצומות.

אלכס מילר: יש לנו בוגרים טובים.

אלכס מילר: יש לנו כאן בריחת מוחות.

אלכס מילר: יש דברים שצריכים לבחון בנושא של החוק הזה על-מנת לא לאבד חבר'ה שיכולים לתרום למדינה.

אלכס מילר: שמענו על איסור העסקת קרובי משפחה, על כל הנושא של השחיתות שמתגברת במדינה.

אלכס מילר: צריך למצוא דרך לעזור לאותם אנשים שאנחנו רוצים שייכנסו לתוך המערכת.

אייל גבאי: אנחנו חושבים שהצעת החוק הזאת ראויה, נכונה, בטח על רקע התופעות שנתקלנו בהן בשנים האחרונות שמבקר המדינה חשף אותן.

אייל גבאי: אין ספק שיש בעיה קשה שדורשת טיפול בכלים המשמעותיים.

אייל גבאי: הבנתי שעלתה השאלה של עמדת משרד המשפטים.

אייל גבאי: כשבאנו להתקין תקנות והתכוונו להשתמש במילים "לא יועסק עובד שקרוב משפחתו מכהן באותה חברה", אמר לנו משרד המשפטים שאיסור כזה הוא גורף יתר על המידה ופוגע בחופש העיסוק.

אייל גבאי: זה גם מהסיבות שחבר הכנסת מילר תיאר והעלה אותם בזמנו מי שהיה יושב-ראש חברת החשמל, אלי לנדאו, בוועדת השרים לעניין ביקורת המדינה.

אייל גבאי: הוא שאל מדוע למהנדס אחד למערכות מידע לא נאפשר ונקבע איסור קטגורי מוחלט.

אייל גבאי: מה שאימצנו בתקנות זה את עיקרון הבחירה שאומר שלא ניתן להעסיק אלא אם כן נעשתה בחירה מבין מאגר רחב של מתמודדים והקרוב משפחה הוא המתאים ביותר.

אייל גבאי: אפשר להוכיח את זה.

אייל גבאי: אם מדובר בסבל בנמל, אז יש הרבה מאוד מטעינים ואי אפשר להוכיח שקרוב המשפחה הוא המתאים ביותר, אבל אם מדובר במהנדס אווירונאוטיקה, אז יש מספר מועט של מועמדים ויכול להיות שקרוב המשפחה הוא המועמד הטוב ביותר.

אייל גבאי: ראינו שגם את התקנות האלו החברות מנסות לעקוף.

אייל גבאי: אני קורא כאן את המילים "בשים לב לפריסתה הארצית של החברה".

אייל גבאי: סעיף כזה גורם לזה שכמעט ב95% מהחברות הממשלתיות וגם בתאגידים המשמעותיים יועסקו קרובי משפחה, כי נמל אילת הוא באילת, אשדוד הוא באשדוד, נמל חיפה זה בחיפה, עכו זה עכו העתיקה.

אייל גבאי: רוב החברות שלנו ממוקדות באזור גיאוגרפי מסוים אחד, לכן זה יהיה מקור למתן פטור מאוד נרחב לתושבי אותו מקום.

יצחק לוי: מה הבנת מהמילים "פריסה ארצית"?

אייל גבאי: אם זאת חברה שממוקמת בעיר מסוימת, אז צריך להתחשב בזה שבאותה עיר יש בני אותה משפחה וצריך לעשות הקלות בחברה הזאת, אבל אם זאת חברת חשמל, שהיא חברה שמפוזרת בכל הארץ.

אייל גבאי: .

זבולון אורלב: בדיוק הפוך.

מנחם בן-ששון: מה שהפריע לנו זה שעדיין הפירצה גדולה מאוד.

מנחם בן-ששון: תחשבו על הסיטואציה.

מנחם בן-ששון: בדיון הקודם אמרו במפורש שיש חברות מסוימות, עם פריסה מסוימת, שכשאתה בודק את השאלה של העסקת קרובים אתה צריך לאשר.

מנחם בן-ששון: יש מצוקות, כפי שהגדיר אותן חבר הכנסת מילר, שאליהן התכוון חבר הכנסת לוי בדיון הקודם.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא אומרים שתקבלו.

מנחם בן-ששון: האמירה היא לא לקבל.

מנחם בן-ששון: זאת תפישתו של חבר הכנסת אורלב.

מנחם בן-ששון: נטל ההוכחה מונח על כתפי מי שרוצה להגיד שהוא צריך.

מנחם בן-ששון: אצלך אין נטל הוכחה.

מנחם בן-ששון: במקרה הזה אני מנסה למצות דיון מאוד מעמיק שהיה בפעם הקןדמת.

מנחם בן-ששון: אני לא מנסה היום לא לעשות את הדיון, אלא קודם כל להבין מה מעיק.

מנחם בן-ששון: מר גבאי, תנסה לשכנע אותנו מה אנחנו עושים לא נכון מבחינת התפקוד.

אייל גבאי: התקנות שבזמנו חתם עליהן שר האוצר הן תקנות חדשות יחסית.

אייל גבאי: אני לא יכול להגיד אם הן עובדות או לא.

אייל גבאי: אין לי מידע אמפירי בשביל לבוא ולהוכיח את יעילותן או את אי יעילותן.

אייל גבאי: העלאת הרמה הנורמטיבית מרמה של תקנות לרמה של חקיקה היא רמה מבורכת.

אייל גבאי: שיקול הדעת הנרחב שיש לוועדה וההיבטים הנרחבים שיש כאן לא ייגרמו לזה שבסופו של יום ייפתח הברז.

אייל גבאי: זה הדבר היחיד שאני שואל.

יצחק לוי: אין לוועדה שום שיקול דעת.

מנחם בן-ששון: אף פעם לא סוגרים את השערים.

מנחם בן-ששון: אתה יכול לשקול שיקול דעת כך שהפלוני הזה הוא הבן היחיד במשפחה ואם הוא ירד זה יהיה דבר נורא.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת אורלב בהצעה שלו מעביר את הנטל למקום אחר.

מנחם בן-ששון: כל משחק הכוחות הוא במקום אחר.

אייל גבאי: אני לא רואה בסעיף ג' את העברת הנטל.

אייל גבאי: אם אפשר היה ששר האוצר יקבע הוראות בדבר חריגים למקרים של העסקת קרובי משפחה.

אייל גבאי: .

מנחם בן-ששון: בואו נסכם שהתקנות יבואו לאישור ועדת חוקה.

אייל גבאי: זה נושא גדול ורחב ממני.

אייל גבאי: כל התקנות שיוצאות מכוח חוק חברות ממשלתיות לא מגיעות לאישור ועדה בהיותן תקנות ביצועיות.

אייל גבאי: אנחנו מבקשים לא לחרוג מהכלל הזה.

אייל גבאי: אין לי בעיה לשבת עם הוועדה ולנסח אותן.

יצחק לוי: היושב ראש מדבר על שסתום נוסף של לקבוע בחוק שהתקנות דורשות את אישור ועדת החוקה.

אייל גבאי: אני לא רוצה לגלוש לנושא הזה, כי בנושא הזה תפישת העולם היא שמדובר בענייני ביצוע שמסורים לשר בלי לבוא לאישור הכנסת.

אייל גבאי: עדיין אפשר להגדיר את זה כך ששר האוצר בהסכמת שר המשפטים יקבע הוראות בדבר חריגים לעניין העסקה.

יצחק לוי: זה עניין של נוסח.

יצחק גלנטי: תתכן סיטואציה שבה אנשים שעובדים באותה חברה ימצאו את עצמם כבני זוג, או סיטואציה שבה פלוני מתחתן עם בתו של עובד אחר והחתן שלו או החותן שלו נמצא מועסק באותה חברה.

יצחק גלנטי: אינני רואה פתרון לנושא הזה.

אלכס מילר: אני חושב שאנחנו צריכים לבדוק את המנגנון של העסקת עובדים במקום לעשות משהו גורף על כולם.

אלכס מילר: יש את השאלות של אנשים שעובדים בתוך המערכת, יש את השאלות של חבר'ה צעירים שמסיימים היום אקדמיה.

אלכס מילר: אנחנו עכב הדבר הזה מאלצים אותם לעזוב את העיר.

אלכס מילר: אם האבא עובד באשדוד, אז הילד לא יכול לעבוד שם, הוא צריך לנסוע לעיר אחרת.

אלכס מילר: בדרך כלל אתה רוצה שהילדים שלך יישארו איתך באותה עיר.

אלכס מילר: אני מציע לראות איך אנחנו בונים מנגנון של העסקת עובדים שנחשבים לחריגים.

אלכס מילר: המנגנון הזה ימנע מאנשים שלא צריכים להיות באותו מפעל להיכנס ולהכניס את אלה שכן צריכים להיות ומגיע להם שייכנסו.

אלכס מילר: צריך להעביר את החוק כמו שהוא לקריאה ראשונה, כשבצד זה לבנות את המנגנון כך שגם אנחנו נהיה מעורבים.

מנחם בן-ששון: אתה רוצה לוודא שהמנגנון הוא מנגנון שמשיג שני יעדים, לא רק יעד אחד.

מנחם בן-ששון: לא רק את החסימה, אלא גם את הפתיחה.

מנחם בן-ששון: הפתיחה שאתה מגדיר היא פתיחה לפי יעדים רחבים יותר.

מאיה אביאב: אני רוצה לחזור לשאלה בדבר קירבה משפחתית שנוצרת במהלך העבודה, לאחר שהועסקו שני בני הזוג.

מאיה אביאב: סעיף 4 לתקנות החברות הממשלתיות קובע כי ככלל ועל אף האמור בתקנה 3, שזאת תקנה המסדירה את אופן העסקתו של קרוב משפחה כפי שציין מר אייל גבאי, לא יועסקו קרובי משפחה בתפקידים שקיימים ביניהם יחסי כפיפות ישירים או עקיפים, או שקרבת המשפחה עלולה לעורר חשש של ניגוד עניינים.

מאיה אביאב: כפי שאני ביררתי עם מנהלת כוח אדם בחברות ממשלתיות, אז במצב שבו נוצרת קירבה משפחתית לאחר שבני הזוג כבר מועסקים ויש יחסי כפיפות או חשש לניגוד עניינים, אז אחד מבני הזוג נאלץ לעבור מתפקידו.

מאיה אביאב: אנחנו מטפלים בעניין הזה.

יצחק גלנטי: המציאות שונה.

יצחק לוי: האם כשמר רובינשטיין התמנה ליועץ משפטי לממשלה אשתו התפטרה?

יצחק לוי: האם כשמר הולנדר התמנה לנציב שירות המדינה אשתו התפטרה?

יצחק לוי: זה לא ככה.

יצחק לוי: גם כשמר ברק התמנה לנשיא בית המשפט העליון אשתו לא התפטרה.

יצחק גלנטי: זה סעיף בחוק שלא ניתן ליישם במציאות.

יגאל חיות: אחד הפתרונות לבעיות שדיבר עליהן חבר הכנסת מילר נמצא בסעיף 5ב לחוק שירות מדינה (מינויים).

יגאל חיות: שם נאמר שוועדת השירות רשאית לפטור בנושא של העסקת קרובי משפחה הורים וילדים שמתבקשים לעסוק באותו עיסוק ובאותו משרד.

יגאל חיות: ועדה מסוימת ברשות החברות תוכל לפתור בעיות מהסוג הזה.

יגאל חיות: יש תקדים.

מנחם בן-ששון: היועצת המשפטית לוועדה הכניסה בסוף סעיף ג מילה במילה את הסעיף הזה.

יצחק לוי: ברגע שמרחיבים את זה לכל העובדים, לא רק ל6 הדרגות הבכירות בכל סולם השכר, חייבים למצוא מספיק פתחי מילוט לבעיות חמורות.

יצחק לוי: עכשיו אנחנו מדברים על כל העובדים.

יצחק לוי: הרחבנו את העניין הזה מציבור קטן של עובדים לציבור ענק של עובדים.

יצחק לוי: קח למשל את חברת החשמל.

יצחק לוי: אם נכתוב את הצעת החוק הזאת בלי שום חריג, אז 3 אחים שגרים במקומות שונים לא יוכלו לעבוד בחברת החשמל.

יצחק לוי: העבודה שצריך לעשות עכשיו זה לנסח את הניסוח הטוב ביותר שהסעיף יכול לסבול.

יצחק לוי: צריך להחליט אם פתחי המילוט זה משהו כללי מאוד, או שאנחנו רוצים לפרט כמה כללים.

יצחק לוי: קרן, האם בקרובים לא הרחבתם יותר מהמקובל?

קרן ויינשל: לקחתי את הדברים שיש בשירות המדינה.

מנחם בן-ששון: 84 קרובים.

קרן ויינשל: זה בן זוג, הורה, בן, בת, אח, אחות, גיס, גיסה,דודה, אחיינים וחותנים.

יצחק לוי: אחיינים זה לא מקובל.

יצחק לוי: בהרבה מאוד חוקים אחיינים זה לא מקובל.

יצחק לוי: אני רוצה להוריד את האחיינים.

מנחם בן-ששון: החוק מתמקד בשאלה מסוימת שהעלה חבר הכנסת אורלב.

מנחם בן-ששון: אתם בלשון המשפטית אומרים להבנות את שיקול הדעת של הוועדה, זאת אומרת לשים לב לסעיפים אלה ואלה.

מנחם בן-ששון: אתה חושש שההבניה אינה מספקת, לכן אתה אומר שראשי הפרקים צריכים להיות עם הנחיה יותר ברורה, אולי אפילו לא לתת את זה בידי הוועדה אלא להגדיר בחוק.

אייל גבאי: אגב, אם אני מנכ"ל של חברה ממשלתית ואני לא עומד בלחצים של ועד העובדים, אז אני שולח הכל לוועדה.

אייל גבאי: הוועדה תוצף בבקשות.

מנחם בן-ששון: זאת הערה שאותה ראוי לשמוע.

מנחם בן-ששון: אתם לא יודעים איך אתם חיים עם התקנות החדשות שעכשיו נכתבות ברשומות.

מנחם בן-ששון: העירה עו"ד אחילאה שיש בעיות גם מנקודת המבט של משרד המשפטים שלא נתנו את דעתנו עליהן.

מנחם בן-ששון: העלה חבר הכנסת מילר שאלה שבאה ממקום אחר לגמרי.

מנחם בן-ששון: הדיון הקודם היה דיון שרובו היה לחסום.

מנחם בן-ששון: הדיון היום נפתח לאפיק אחר.

מנחם בן-ששון: זה דיון שצריך לתת את דעתנו עליו.

מנחם בן-ששון: אני לא רוצה להצביע נגד או בעד.

מנחם בן-ששון: נשב יחד ונביא נוסח מתוקן.

יעל אחילאה: אנחנו רוצים לעשות עבודה יותר מסודרת בנושא הזה.

יעל אחילאה: דיברנו עם דן אורן.

יעל אחילאה: הוא ראה את הנוסח הזה.

יעל אחילאה: הבנתי שהעקרונות היו מקובלים עליו.

יעל אחילאה: את הפרטים עוד נעבד, בעיקר בגלל הנושא של הבניית שיקול הדעת והאפשרות לחרוג ולא לקבוע כלל קטגורי שאי אפשר לסטות ממנו.

יעל אחילאה: היינו מבקשים שתתנו לנו ארכה, כדי לחשוב על מסמך של תקנות יחד עם רשות החברות הממשלתיות.

יצחק לוי: אפשר להעביר את זה לקריאה ראשונה.

יעל אחילאה: אני הייתי מעדיפה שזה לא יעבור לקריאה ראשונה.

מנחם בן-ששון: אני חושב שזה לא בשל.

מנחם בן-ששון: יש שאלה שנוגעת לסעיפי תקופת המעבר, שזאת שאלה גדולה שאנחנו צריכים לחשוב עליה.

יעל אחילאה: אני חושבת שהיה טוב אם היינו עושים עוד סבבים של דיונים בינינו.

יעל אחילאה: יש כ50 חוקים שמתייחסים לתאגידים ציבוריים.

יעל אחילאה: אנחנו צריכים לעבור חוק חוק.

מאיה אביאב: רציתי לשפוך אור חיובי על התקנות שלנו שאומנם פורסמו רק במארס 2005 אבל מתחילים להגיע עכשיו הדיווחים.

מאיה אביאב: החברות הממשלתיות מדווחות לרשות החברות בעניין העסקת קרובי משפחה.

מאיה אביאב: רואים שחלה ירידה.

מאיה אביאב: אנחנו שומעים גם מהחברות הממשלתיות.

מאיה אביאב: יכול להיות מועסק רק מועמד מתאים שעבר הליך פומבי ושוויוני.

מאיה אביאב: זה מקשה על החברות מבחינת עלות כלכלית ומבחינת משך הזמן שהם לא מעסיקים עובדים.

מנחם בן-ששון: מה שמטריד מאוד את חבר הכנסת מילר.

מאיה אביאב: 4 קרובי משפחה בדרגים הגבוהים הועסקו בחברת החשמל.

מאיה אביאב: אנחנו מצפים שעם התיקון החדש המספרים יפחתו.

מאיה אביאב: במקורות היו בשנת 2003 90 צמדים של קרובי משפחה.

מנחם בן-ששון: אני מבקש את הדוח.

מנחם בן-ששון: אנחנו נשים אותו באתר הוועדה.

מנחם בן-ששון: אני ממילא צריך לדבר עם שני חברי כנסת כדי להבין יותר.

מנחם בן-ששון: אנחנו נמשיך לדון בחוק.

יצחק גלנטי: אני שומע את התייחסותו של אייל גבאי ואת התייחסות שלך כאילו שכל המסגרת תפורה סביב הנושא של חברת חשמל, סביב הנושא של ועדי עובדים.

יצחק גלנטי: זה המרכז של הדברים כפי שהם נראים לי.

יצחק גלנטי: האם זאת הבעיה, או שהבעיה היא רחבה מעל ומעבר לזה?

יצחק גלנטי: אם זאת בעיה ספציפית, אז יכול להיות שניתן למצוא פתרונות מקומיים.

מנחם בן-ששון: הבעיה סוחפת.

מנחם בן-ששון: קיבלנו את דוח מבקר המדינה על רשות שדות התעופה.

מנחם בן-ששון: זה אפילו טבעי שאדם רוצה שילדיו יגורו לידו.

מנחם בן-ששון: יש חלק שנוח להם במחוז ילדותם.

מנחם בן-ששון: קורה לא אחת שהילדים ממשיכים במקצועות אבותיהם.

מנחם בן-ששון: כאשר זה בסקטור הפרטי, אז זה עניינו של הסקטור.

מנחם בן-ששון: יש לנו עוד שיעורי בית לעשות.

מנחם בן-ששון: הישיבה נעולה.