ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 85, 2006-12-27 10:30

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לדיון בפרק ד' לסעיף 18 – חוק הכניסה לישראל מתוך הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה.

גאלב מג'אדלה: נציגי הממשלה, משרד הפנים – נמצא.

גאלב מג'אדלה: משרד הרווחה- לא נמצא.

גאלב מג'אדלה: משרד המשפטים – נמצאים, וגם מהאגודה לזכויות האזרח.

עידו בן-יצחק: קודם כל, אני חושב שהתיקון הזה אין מקומו בחוק ההסדרים מכמה סיבות: ראשית, הוא אינו נוגע בצורה ישירה לשנת הכספים 2007.

עידו בן-יצחק: הוא חוק ארוך טווח עם השפעה לשנים רבות.

עידו בן-יצחק: שנית, כשהצעת החוק הזו נדונה לפני שנתיים וחצי בוועדת הפנים הנושא שמתבקש פה – הועלה כבר קודם.

עידו בן-יצחק: הממשלה הציגה עמדה לפיה זה אכן צריך להיות שלוש שנים ולא שנה.

עידו בן-יצחק: העמדה הזו לא התקבלה.

עידו בן-יצחק: אגב, היו בוועדה גם עמדות אחרות: משרד התמ"ת טען שזה צריך להיות שנה וחצי, שר הפנים אמר שזה צריך להיות שנה – מכל מקום, העמדה הזו לא התקבלה.

עידו בן-יצחק: במקום להגיש הסתייגות או להגיש הצעת חוק חדשה, מהר, הממשלה משום מה העדיפה להחביא את זה בחוק ההסדרים.

עידו בן-יצחק: הדבר הזה הוא לא ראוי, מעבר לזה שהנושא חשוב, נושא רגיש, נושא שצריך לדון בו לעומק, ולא המקום לדון בו בחקיקה חפוזה בחוק הסדרים.

עידו בן-יצחק: לכן, עמדת הלשכה המשפטית של הכנסת היא שיש לפצל את החוק ולדון בו בנפרד.

גלעד נתן: אני מהמ.מ.מ.

גלעד נתן: מתוך הניתוח שלנו לחוק ההסדרים יש לנו כמה הערות לגבי הסעיף הזה.

גלעד נתן: מעבר לכך שאין לו הצדקות כלכליות, כפי שהיועץ המשפטי אומר, הסעיף עצמו, השנוי עצמו, יפגע גם באינטרסים של המדינה שמציעה אותו, שכן הוא יתרום להעלאת מספר העובדים הזרים, להעלאת מספר הכניסות לישראל של עובדים זרים חדשים ובכך יפגע במדיניות השמיים הסגורים - הוא פוגע ביכולת של העובד הזר למצות 5 שנים במדינת ישראל, כי עובד זר שעבד שנתיים ויום ומעלה במדינת ישראל, לא ירצו להמשיך את העסקתו שכן לא ניתן יהיה להאריך את אשרתו.

גלעד נתן: הוא פוגע במעסיק הסיעודי – שצריכים לקחת עובדים טובים שעבדו יותר משנתיים ויום אצל מעסיק אחד, וייאלצו לקחת עובדים חדשים מחברות כוח האדם, והוא משרת את האינטרס הכלכלי הישיר של חברות כוח האדם שיוכלו להביא עובד חדש, לגבות כסף בחו"ל מהעובד על הבאתו ולגבות כסף מהקשיש הסיעודי בארץ, על השמת עובד זר חדש.

גאלב מג'אדלה: אתה חושד בממשלה שיש לה כזה שיקול דעת?

גלעד נתן: פניתי לרפרנט של האוצר וביקשתי ממנו נימוק.

גלעד נתן: הוא אמר שהם רוצים להאריך את הזמן כי הם חושבים שצריך יותר זמן.

גאלב מג'אדלה: - - דעתם לא השתנתה, אז כנראה שאתה שכנעת אותם.

שרה מרום שלו: אני מצטרפת לבקשה שלו מאחר ובוועדה לעובדים זרים דנו בקשר לאותו נושא ויש הצדקה בדברי נציג המ.מ.מ, מאחר ובאמת – חברות כוח האדם לא רוצות להעסיק את האנשים האלה, כי הן רוצות להביא אנשים חדשים.

שרה מרום שלו: זה הרווח שלהם, כי הם לוקחים על זה עמלה גבוהה.

שרה מרום שלו: לכן צריך להאריך להם את השהות ולא להביא עובדים זרים חדשים.

דבי גילד-חיו: אני מהאגודה לזכויות האזרח, ורציתי להסביר מה בעצם דורשים פה, כי איך שקוראים את זה בחוק ההסדרים זה מאד לא ברור, לפי דעתי.

גאלב מג'אדלה: למה?

גאלב מג'אדלה: יש הטעיה?

דבי גילד-חיו: זה מאד מטעה וקשה מאד להבין.

דבי גילד-חיו: אני רוצה להסביר שבדרך כלל עובד סיעודי מגיע ל- 5 שנים, ועד עכשיו אפשר היה, אם הוא עובד אצל מישהו, והם רוצים להמשיך להיות יחד, ששר הפנים יאריך את האשרה, והתנאי היה שהוא יעבוד אצלו שנה אחת בלבד קודם, ברציפות.

דבי גילד-חיו: עכשיו רוצים שהוא יעבוד אצלו 3 שנים ברציפות קודם.

דבי גילד-חיו: שיהיה ברור.

גאלב מג'אדלה: מה רע בזה?

דבי גילד חיו: אני אסביר מה רע בזה.

יוסי ביילין: מה לדעתך המוטיבציה?

דבי גילד-חיו: המוטיבציה ברורה: לא רוצים שעובדים זרים ישתקעו בארץ.

דבי גילד-חיו: אני רוצה לומר שאני לא באה עכשיו לדבר על המדיניות הכללית בעניין העובדים הזרים, כי יכול להיות שזה - -

גאלב מג'אדלה: זאת אומרת, את אומרת שאומר מישהו שהשהיה היתרה הזו יוצרת נישואי תערובת ועוד כמה דברים לא טובים לחברה הישראלית, כפי שביטא אותם יצחק אתמול בתוכנית "פופוליטיקה" - -

יצחק אהרונוביץ': אתה רוצה לערב פוליטיקה פה, עכשיו?

גאלב מג'אדלה: אמרת "רוב יהודי" ו "אופי יהודי" – אז זה חלק מהדברים.

דבי גילד חיו: אפילו לא מהסיבה הזו.

דבי גילד חיו: יש הרי שיקולים, גם של אנשים שלא חוששים כל כך מנשואי תערובת, שמדברים על שוק העבודה הישראלי - אבל אני רוצה להתייחס לעניין הזה.

דבי גילד חיו: מדובר פה בעובדים סיעודיים, וצריך לקחת את זה בחשבון.

דבי גילד חיו: זה מקרה מיוחד, פרטי.

דבי גילד חיו: צריך לזכור שעובדים סיעודיים -ההתאמה שלהם לאנשים שהם מטפלים בהם היא מאד מאד חשובה, היא לא ברורה מאליה.

גאלב מג'אדלה: אני יכול לספר לך שקיבלתי טלפון שלשום מעובדת סיעודית פיליפינית שהמטופלת שלה נפטרה יום לפני כן, והיא סיימה את השיחה בבכי.

גאלב מג'אדלה: היא אמרה – עבדתי אצלה שנתיים והיא היתה כמו אימא שלי.

גאלב מג'אדלה: אני מכיר מקרים שילדים, אחרי 20 שנה מתנכרים להורים שלהם.

גאלב מג'אדלה: כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: אחרי שנתיים וחודש היא נפטרה כך שהקשר שאת מדברת עליו הוא באמת - -

שרה מרום שלו: זה מה שקרה במלחמה בצפון – ילדים עזבו הורים, והעובדים הסיעודיים לא עזבו את ההורים, נשארו.

שרה מרום שלו: בצפת, בטבריה.

דבי גילד חיו: אני רוצה להסביר איך זה פוגע באוכלוסייה של הנזקקים, שזה או נכים או קשישים שעובדים עם העובדים הסיעודיים האלה.

דבי גילד חיו: מצד אחד, אם יש מישהו שעובד אצלך, והוא מתאים לך מאד, מה שכמובן לא ברור מאליו, כפי שאמרנו - אתה לא יכול להמשיך להעסיק אותו אם הוא לא עבד אצלך 3 שנים , ועכשיו זה תנאי שהוא מאד קשה.

דבי גילד חיו: זה הולך גם הפוך, זאת אומרת:

דבי גילד חיו: אם עובד סיעודי עבד אצל מישהו למעלה משנתיים ולא נשארה לו היתרה הזו של ה-3 שנים, אף אחד לא ירצה להעסיק אותו, גם אם הוא העובד הסיעודי הכי טוב בעולם, בגלל שיגיד אדם:

דבי גילד חיו: אם אחיה 5 שנים ולא 3 שנים אני ארצה שהאדם הזה יישאר אתי, ולא תהיה את האופציה הזו.

דבי גילד חיו: מי שנפגעים מזה זה רק האוכלוסיות האלה.

דבי גילד חיו: גם המדינה לא מרוויחה מזה כי היא ממילא צריכה להביא עוד עובדים זרים לארץ כתחליף לאנשים האלה, הסיעודיים, כי האוכלוסייה הנזקקת נשארת אותה אוכלוסיה, פחות או יותר.

דבי גילד חיו: דבר אחרון – יש עכשיו את דמי ההשמה, שהכניסו אותם בחוקים, שרוצים שכל פעם שיחליפו עובדים סיעודיים, אז יוטל על הנזקקים תשלום של דמי השמה.

משה גפני: הורידו את זה.

גאלב מג'אדלה: כשנדון בזה בדרך ראויה – נבדוק את זה.

גאלב מג'אדלה: זה חידוש.

דבי גילד חיו: יכול להיות שהורידו את זה.

גאלב מג'אדלה: נבדוק את זה.

גאלב מג'אדלה: בלאו הכי לדיון, עכשיו, הוא לא - -

דבי גילד חיו: אם זה ייכנס, אז כמובן שזה יגדיל את התדירות וזה יכול לפגוע.

יצחק אהרונוביץ': מי מעלה את זה?

יצחק אהרונוביץ': מה עומד מאחורי הדברים?

דניאל סלומון: מי שהעלה את זה זה משרד האוצר שלא על דעת שר הפנים.

יצחק אהרונוביץ': זה בניגוד לדעת משרד הפנים?

דניאל סלומון: אנחנו גילינו את זה, אתה יודע, כמו שמגלים.

משה גפני: זה לא דיון, אדוני היושב ראש.

משה גפני: אני יכול להביע את דעתי?

גאלב מג'אדלה: בשלב זה – לא.

גאלב מג'אדלה: לא רציתי לפתוח בזה, כדי שלא תגיעו שבמסגרת השבוע הזה, שעושים עסקים, נעשתה עוד עסקה, אבל קיבלנו מכתב - כתבו לנו כך: "על פי סיכום מוקדם הוסכם שהסעיף הנ"ל יפוצל מחוק ההסדרים".

גאלב מג'אדלה: כנראה אנשים הבינו, התחרטו, למדו תא העניין.

גאלב מג'אדלה: גם בתחילת השבוע אמרנו להם שיש פה את כל החטאים שבעולם.

גאלב מג'אדלה: על כן אני רוצה לחסוך לכולכם את האנרגיות ולהעלות את ההצעה לפצל את העניין מחוק ההסדרים, ולהביא אותו לחקיקה ראויה, נזמין את כל הגורמים וגם הממשלה תבוא, על כל מרכיביה.

יוסי ביילין: מי שרוצה להגן על זה – שיבוא.

גאלב מג'אדלה: לא, לא, אנחנו רוצים לשנות פה.

גאלב מג'אדלה: זה לא יעבור כך.

יוסי ביילין: אבל שמישהו לפחות ייתן את הרציו.

גאלב מג'אדלה: יש חלקים בממשלה שרוצים לשנות.

גאלב מג'אדלה: אני לא רוצה להלאות אתכם בכל השיחות שהיו לי, אבל יש חלקים - - ברשותכם, חבריי, אנחנו מפצלים את הסעיף מחוק ההסדרים ואנחנו נתייעץ אתכם – או לדון בו ולעשות בו שינוי או להחזיר אותו.

גאלב מג'אדלה: בכל מקרה, נעשה התייעצות מקדימה עם ראשי הסיעות וחברים נוספים.

שרה מרום שלו: צריך להזמין את הוועדה לעובדים זרים ולשתף אותם.

גאלב מג'אדלה: בסדר.

גאלב מג'אדלה: נא להזמין אותם, את יושב הראש של הוועדה, חברנו רן כהן, איש שתרומתו בעניין ידועה.

גאלב מג'אדלה: מי בעד ההצעה?

גאלב מג'אדלה: מי נגד?

גאלב מג'אדלה: מי נמנע?

גאלב מג'אדלה: ההצעה לפצל אושרה.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.