ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 131, 2006-12-18 10:00

משה כחלון: בוקר טוב לכולם.

משה כחלון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

משה כחלון: על סדר היום פרק ט' כולו (סעיפים 46 עד 47) (תקשורת) מתוך הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007), התשס"ז-2006.

משה כחלון: בתאריך ה-6.12 הועברו לוועדת הכלכלה סעיפים מהצעת חוק ההסדרים במשק המדינה, הפעלת תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2006, התשס"ז-2006.

משה כחלון: אני מקווה כי נצליח לעמוד בבקשה ולסיים את הדיונים עד סוף חודש דצמבר כפי שהאוצר מבקש.

משה כחלון: אנחנו מתחילים היום את הדיון בפרק ט', סעיפים 46 עד 47.

משה כחלון: אני רוצה לברך את התלמידים של אתר האינטרנט "כנסת צעירה" שנמצאים פה איתנו ויושבים ליד מגילת העצמאות, בברכת ברוכים הבאים והצלחה.

משה כחלון: נציג האוצר, בבקשה.

חיים פרננדס: במסגרת פרק התקשורת בחוק ההסדרים השנה, ובמסגרת המסורת שלנו בדיונים מהסוג הזה בוועדת הכלכלה, הצענו שלוש הצעות במסגרת תיקוני חקיקה כאלו ואחרים.

חיים פרננדס: אני מציע שנעבור לפי סדר הדברים בחוברת הכחולה, ודרכם נוכל לבחון את הנושאים השונים.

חיים פרננדס: לאחר מכן, לפי החלטת היושב ראש אפשר לעצור בסוף כל פרק ולקיים את הדיון, ולהתקדם הלאה.

חיים פרננדס: הנושא הראשון הוא ציוד קצה.

חיים פרננדס: חשוב לציין שהנושא הזה, כמו גם שאר הנושאים, מתואמים בין משרד האוצר, משרד התקשורת ומשרד המשפטים על האגפים השונים, לשכות משפטיות והגורמים המקצועיים.

חיים פרננדס: בנושא ייעול הליך אישור ציוד הקצה אנחנו מציעים את המהלך הבא.

חיים פרננדס: ציוד קצה יכול להיות טלפונים, מודם, פקס, ציוד תקשורת כזה ואחר שבטרם השימוש בו בארץ, הוא צריך איזשהו הליך בדיקה.

חיים פרננדס: הבדיקה יכולה להיעשות במעבדה שיש למשרד התקשורת או במעבדות חיצוניות שהמשרד הסמיך לטובת אותן בדיקות.

חיים פרננדס: לאחר אותה בדיקה, הציוד הזה צריך לקבל את אישור הסוג, ואת אישור הסוג הזה יכול לתת רק משרד התקשורת.

חיים פרננדס: להבנתנו, המעורבות הממשלתית באמצעות אותה מעבדה שקיימת במשרד התקשורת היא מיותרת לאור העובדה שישנם גופים חיצונים שנותנים היום את השירות הזה.

חיים פרננדס: על כך אפשר להוסיף את תהליך הבירוקרטיה שנדרש שבין אם הלכת למעבדה של משרד התקשורת ובין אם הלכת למעבדה חיצונית אתה כיבואן את אישור הציוד הזה צריך לעבור שוב דרך משרד התקשורת כדי לקבל את אישור הסוג הפורמאלי.

חיים פרננדס: לכן אנחנו מציעים בתוך נושא הליכי אישור ציוד קצה, איזשהו מודל שיישען על ארבעה צעדים.

חיים פרננדס: ראשית, להסמיך את אותן מעבדות חיצוניות שפועלות כבר היום ואני מדגיש את זה, לתת גם את אישור הסוג הסופי, כך שאותו יבואן יוכל לדלג על הביקור במשרד התקשורת.

חיים פרננדס: כמובן שההסמכה היא על-ידי שר התקשורת שמסמיך ממילא את אותן מעבדות היום.

חיים פרננדס: רובד נוסף של הסמכה יבוא באישור הסוג.

חיים פרננדס: שנית, תהיה כמובן פעילות מסודרת של פיקוח על אותן מעבדות חיצוניות שלהלן גם יוגדרו מורשות כיוון שהן מורשות לתת את אותו אישור סוג.

חיים פרננדס: שלישית, השר יוכל לפטור סוגים מסוימים של ציוד קצה כאלה ואחרים מאישור סוג, אם מדובר בציוד קצה פשוט, אם מדובר בציוד קצה שהוא שכפול של ציודים שכבר קיבלו אישורים בעבר, ומדובר בהתאמות מינוריות כאלו ואחרות.

חיים פרננדס: רביעית, שני המשרדים בכל אופן מציעים להשאיר לשר התקשורת את האפשרות להמשיך להזדקק לאותו אישור סוג כמו שקיים היום במקרים כאלו ואחרים שהשר על סמך המלצות מקצועיות של המשרד יחשוב שנכון לשמור את אישור הסוג שמסיים את הליך האישור בידיים של המשרד.

חיים פרננדס: אדוני היושב ראש, הייתי מציע שנעצור כאן כי זה הנושא הראשון שקיים מבחינתנו.

חיים פרננדס: אני חושב שזה משהו שיוכל לעזור מאוד בכל תהליך היבוא של ציוד קצה בתחום התקשורת, יפשט את התהליך, יעשה אותו הרבה יותר ידידותי גם ליבואנים, וגם למעבדות שפועלות היום בשוק.

חיים פרננדס: בסופו של דבר זו מטרת השינוי.

חיים פרננדס: נמצא כאן גם חיים גרון סמנכ"ל הנדסה ורישוי במשרד התקשורת ויכול להיות שהוא ירצה להוסיף כמה מילים.

משה כחלון: אני מציע שחיים גרון יתייחס לשאלות המקצועיות שיעלו פה.

משה כחלון: אנחנו פותחים את הדיון על סעיף 46(1).

משה כחלון: האם מישהו רוצה להתבטא ולהעיר?

דוד גומבוש: זה לא יהיה הוגן וזה יעלה לנו כסף אם ציוד שמביאה רשות השידור לצרכי שידור יצטרך לקבל אישור סוג מחברה פרטית.

דוד גומבוש: הכסף הזה יגולגל בסופו של דבר על הציבור.

דוד גומבוש: היום אישור סוג לא עולה כסף.

דוד גומבוש: אני מדבר על ציוד גדול, לא על ציוד קטן.

דוד גומבוש: למשל, משדר של 10 קילוואט.

דוד גומבוש: הבדיקה במעבדה פרטית תעלה לי סכום מסוים בעוד שבמעבדה במשרד התקשורת זה לא עולה לי כסף.

חיים גרון: זה עניין של חוסר הבנה.

חיים גרון: אישור סוג ניתן לציוד קצה.

חיים גרון: ציוד קצה הוא ציוד שמתחבר בחצרי המנוי לרשת בזק ציבורית.

חיים גרון: המשדרים של רשות השידור אינם ציוד קצה.

חיים גרון: רשות השידור אינה רשת בזק ציבורית וכו'.

חיים גרון: תנוח דעתה של רשות השידור.

איתן שרון: הכנסת חוקקה ב-1997 את חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות.

איתן שרון: הסמכת המעבדות שהרשות מבצעת היא כלי בידי הרגולאטור.

איתן שרון: אני מציע שזה יהיה תנאי בתנאים שהשר קובע להסמכת מעבדה חיצונית, כי הוקם האורגאן שיכול לבדוק מעבדות.

איתן שרון: כמו שהרשות להסמכת מעבדות בודקת מאה מעבדות בכל התחומים כיום, היא תבדוק מעבדות שרוצות להציע את שירותיהן כבודקות שירות קצה עבור משרד התקשורת.

איתן שרון: כמובן שזכות ההחלטה נמצאת בידי הרגולאטור, בידי השר.

איתן שרון: הרשות לא לוקחת כמובן את הסמכות הזאת, היא כלי בידי הרגולאטור לביצוע.

איתן שרון: זה לא מופיע כרגע בניסוח החוק.

איתן שרון: הוקם אורגאן על-ידי הכנסת ואז כל רגולאטור, כולל רגולאטורים של משרד התקשורת, מקים לו אורגאן קטן לבדיקת המעבדות שלו וזה מאוד לא יעיל מבחינה כלכלית למשלמי המסים.

חיים גרון: אכן יש רשות לאומית להסמכת מעבדות, אבל תנאי לתחולת הפעילות שלה זה הסכמה או בקשה מצד השר הסקטוריאלי.

חיים גרון: אנחנו חושבים בעת הזאת שאין צורך להכביד על המהלך כי זה חסם כניסה נוסף לשוק המעבדות.

חיים גרון: הוא מבקש שהתנאי להסמכתה של מעבדה יעבור דרך אותו גוף.

חיים גרון: הנושא הזה גם נבחן בזמנו.

חיים גרון: היה לי גם סיכום בעל פה עם הגברת דרייזנין שהיא יושבת-ראש הרשות הלאומית להסמכת מעבדות שכאשר ניווכח בפועל שסדר גודל של 80% או 90% מהפעילות בתחום אישורי סוג והבדיקות, עובר את המעבדות החיצוניות ויש להם בשר ונפח של פעילות, אז בהחלט בשיתוף פעולה נוכל לשקול האם הגיעה העת להחיל עליהם גם את הדרישות של הרשות הלאומית להסמכת מעבדות שזה גם תוספת תשלום לא מעטה לכל מעבדה כזאת לעמוד בכל הדרישות של גוף נוסף.

חיים גרון: בסך הכול, אנחנו רואים בחיוב את העובדה שיש בארץ גורם שהוא גורם מרכזי של הסמכה.

חיים גרון: זה גם נכון כלפי העולם הרחב.

חיים גרון: אנחנו רק חושבים שלא בעיתוי הזה, אלא העניין הזה צריך להיבחן בסדר גודל של שנתיים שלוש כשנראה שהמהלך הצליח וקרם עור וגידים, והענף יוכל לשאת על גבו גם את העניין הזה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב ראש, אתה עוד לא היית שר, ואני מאחל לך להיות.

אופיר פינס-פז: אני מעיר את ההערה הזאת מבלי להיכנס היום לגופו של עניין משום שאני מתקומם על השיטה שאני חושב שהכנסת לא צריכה לתת לה יד.

אופיר פינס-פז: השר יקבע איזה מעבדה?

אופיר פינס-פז: האם שר אמור לקבוע מעבדות?

אופיר פינס-פז: האם זה נשמע לכם הגיוני?

אופיר פינס-פז: הרי זה עניין מקצועי פר-אקלסנס.

אופיר פינס-פז: למה המערכת המשפטית ומערכת האוצר נותנת סמכויות בידי שר שאין לו שום יכולת אמיתית, הוא לא איש מקצוע?

אופיר פינס-פז: הדרג המקצועי הוא זה שאמור לעשות את הדברים האלה.

אופיר פינס-פז: כתוב שהשר יסמיך גורם מקצועי במשרדו, האם אין גורם מקצועי במשרדו?

אופיר פינס-פז: אני מניח שיש גורם מקצועי.

אופיר פינס-פז: האם אפשר לדעת מה שמו של הגורם המקצועי, מה התפקיד שלו?

אתי בנדלר: אני מניחה שזה המנכ"ל.

אופיר פינס-פז: אתה יכול להאציל סמכות כמה שאתה רוצה, אתה נושא באחריות.

אופיר פינס-פז: ברגע שהחוק מנוסח כך, אתה יכול להאציל מה שאתה רוצה.

אופיר פינס-פז: אתה נושא באחריות.

אופיר פינס-פז: אין בעיה שהשר ישא באחריות כמדיניות.

אופיר פינס-פז: יש בעיניי בעיה מאוד חמורה שהוא ישא באחריות למעבדות או לציוד קצה, או לכל מיני דברים שהם מקצועיים.

אופיר פינס-פז: אגב, זה לא רק קורה בחקיקת כלכלה, אלא בכל חקיקה של הממשלה שמאושרת על-ידי הכנסת.

אופיר פינס-פז: נדמה לי שהתוצאה של הדבר הזה היא שלמעשה על הגורמים המקצועיים לא חלה שום אחריות למרום שהם בסופו של יום מביאים את ההצעה.

אופיר פינס-פז: הרי שר לעולם לא יוכל לקבל החלטה בניגוד לדרג המקצועי.

אופיר פינס-פז: מצד שני, הדרג המקצועי בכלל לא בחוק ואין עליו שום אחריות.

אופיר פינס-פז: כל האחריות היא על השר, אבל היכולת המקצועית היא לא בידיו.

אופיר פינס-פז: יש פה משהו לוקה ברמה היסודית.

אופיר פינס-פז: אני לא נכנס עכשיו לגופו של עניין אם זו הצעה טובה או הצעה רעה, אני עוד לא גיבשתי עמדה.

אופיר פינס-פז: אבל אני אומר, קודם כל בואו נראה מי הפונקציונר במשרד התקשורת, ראש האגף, הסמנכ"ל, המנכ"ל שהוא אחראי.

אופיר פינס-פז: אני עשיתי את זה במשרד הפנים.

אופיר פינס-פז: הכנסתי בחוקי משרד הפנים את ראש מינהל האוכלוסין, את מנכ"ל משרד הפנים, את בעלי התפקידים המקצועיים שמנהלים את המדינה בתחומים שלהם.

אופיר פינס-פז: הם צריכים לדעת שיש עליהם אחריות משפטית.

אופיר פינס-פז: אני מציע לעשות אותו הדבר בדיוק בענף התקשורת.

אופיר פינס-פז: תאמין לי שכאשר זה יקרה אז הרבה דברים טובים יקרו במדינת ישראל.

חיים גרון: לאורכה ולרוחבה של חקיקת התקשורת כתוב השר, השר יעשה, השר יסמיך, השר יעניק רישיון, וכיוצא באלה.

חיים גרון: בפועל ובפרקטיקה שהתפתחה הרבה מאוד שנים, השר האציל מסמכויותיו מכוח חוק-יסוד: הממשלה לגורמים המקצועיים.

חיים גרון: כך לדוגמא, הסמכת המעבדות שנעשתה עד היום נעשתה על-ידי מכוח האצלת סמכות.

חיים גרון: הענקת רישיונות מיוחדים נעשית על-ידי ועל ידי המנכ"ל.

אופיר פינס-פז: האם אתה מפחד להיות בחוק?

חיים גרון: אני בהחלט לא מפחד להיות בחוק, אבל זו החלטת רוחב.

חיים גרון: החוק מנוסח בדרך של השר.

חיים גרון: אם רוצים להוריד בחוק הראשי לרמת הפונקציונר, אני בוודאי לא אתנגד.

אופיר פינס-פז: הוא אומר דברים נכונים.

אופיר פינס-פז: הוא אומר שהחוק מנוסח כך לאורך כל הקו, ותמיד השר מאציל את סמכויותיו.

אופיר פינס-פז: אין ויכוח שבאופן אמיתי לא השר עוסק בדברים אז למה החוק צריך לשקף מצב לא אמיתי?

אופיר פינס-פז: החוק משקף מצב לא אמיתי.

אופיר פינס-פז: אני לוקח את זה כדוגמה.

אופיר פינס-פז: אני מציע לעשות חשיבה עם היועצת המשפטית של הוועדה ועם משרד המשפטים, איך אנחנו מייצרים בחוק מצג אמיתי ולא מצג שווא.

אופיר פינס-פז: הוא צריך לעשות הפרדה בין דרג קובעי המדיניות פוליטי, לבין דרג מקצועי שאמון על הדברים.

שריל קמפניסקי: חוק התקשורת הוא חוק שמסדיר סמכויות שקשורות לרגולציה של תחום מקצועי.

שריל קמפניסקי: השאלה היא, האם יש מקום לסטות מהתפיסה הכוללת של החוק לגבי משהו נקודתי כאן?

שריל קמפניסקי: התפיסה הכוללת של החוק היא שהשר הוא גורם קובע, מעניק רישיון, וכל מה שקשור לתחום הפעילות של תקשורת זה תחום מקצועי.

אופיר פינס-פז: אני הייתי שמח אם יושב-ראש הוועדה היה מחליט שמדובר בנושא בעל משמעות, והיה מסמיך את היועצת המשפטית עם אנשי משרד המשפטים ומשרד התקשורת.

אופיר פינס-פז: אני הייתי שמח להשתתף בדיון כזה.

אופיר פינס-פז: אני בחרתי עניין נקודתי ואפשר באמת לדלג עליו.

אופיר פינס-פז: ברמה הכללית הקונספטואלית, אני חושב ששווה לדון ברצינות לאורך כל חוק התקשורת מהו מדיניות, ומהו פרקטיקה מקצועית, ואם אפשר לעשות את ההפרדה בתוך החוק.

אתי בנדלר: אני לא חושבת שאגב הטיפול בחוק ההסדרים ובפרק הזמן המוקצה לנו עכשיו, ניתן יהיה לעשות סקירה של החוק ולבדוק מה ראוי להעביר לסמכות גורם מקצועי.

אופיר פינס-פז: אני מסכים איתך,

אתי בנדלר: אני הייתי דווקא מתייחסת לנושא הנקודתי שאתה העלאת, לנושא של הסמכת מעבדות.

אתי בנדלר: אני מניחה שהיום הוועדה בין כה וכה לא תסיים את דיוניה בפרק התקשורת.

אתי בנדלר: אני מציעה שהמשרד יבוא עם תשובה לישיבה הבאה לשאלה האם בנושא הזה ניתן להסמיך גורם מקצועי.

אתי בנדלר: על פניו נראה לי שניתן לעשות את זה משום שהסעיפים הבאים מסמיכים מנהל להטיל עיצומים כספיים בשיעורים כל כך גבוהים כפי שמוצע כאן, ונדמה לי שעקרונית גם הסמכת מעבדות יכול לעשות גורם מקצועי, מנכ"ל המשרד, או גורם אחר שיוצע כאן.

אתי בנדלר: מכל מקום, אני מציעה שהמשרד יבדוק את זה עד לישיבה הבאה וישיב לעניין.

אילן כרמית: אני נציג מעבדות, ואנחנו רוצים לברך על הצעד הזה.

אילן כרמית: אנחנו גם מעבדה שהיתה מוסמכת, אבל בפועל כולם הלכו למשרד התקשורת ולא היתה לנו עבודה בתחום.

אילן כרמית: אני מקווה שהצעד הזה יגרום לכך שסוף סוף היבואנים יפנו אלינו.

אילן כרמית: לגבי הסמכת הרשות, זה חסם שעולה הרבה כסף.

אילן כרמית: אם יכניסו אותו אז המעבדות שוב ילכו למשרד התקשורת ולא תהיה לנו עבודה.

אריה רינהרץ: כנציג של יצרן מכובד מבחינת כמות בארץ, אנחנו קודם כל מברכים על הפתיחה של הנושא הזה כך שתהיינה כמה שיותר מעבדות.

אריה רינהרץ: מצד שני, לאור התחכום של הציוד והמיוחדות שבו, אנחנו חושבים שיש צורך שיהיה איזשהו פיקוח/הרשאה/הדרכה של היצרנים לאותן מעבדות.

אריה רינהרץ: כלומר, אם תהיה מעבדה שמוסמכת לטפל בטלפונים סלולאריים מתוצרת מוטורולה, אז שתבוא איזשהי הדרכה או הסמכה או איזשהי זיקה ליצרן על מנת שתהיה הבטחה שהתיקונים, האישורים או הבדיקות ייעשו כמו שצריך לפי הוראות היצרן.

משה כחלון: התיקון יעזור לכם.

אריה רינהרץ: בוודאי, גם לצרכנים.

אריה רינהרץ: אנחנו מסתכלים הרי על הצרכן, ואם יעסוק בזה חאפר והמכשיר המתוקן לא יעבוד כמו שצריך, אז כולנו נצא ניזוקים.

אתי בנדלר: אולי כדאי שתסבירו איך את התהליך נעשה היום כדי להראות שיש בזה שיפור ולא הליכה אחורה.

חיים גרון: אחת הדוגמאות לכך שבעת הנוכחית הסמכות נשארת בידי השר זה אישורי סוג לציוד קצה סלולארי.

חיים גרון: כרגע אין עדיין מעבדה בישראל שיודעת לבדוק ציוד קצה סלולארי, למעט המעבדות של בעלי העניין.

חיים גרון: זאת אומרת, חברות הסלולאר עצמן.

חיים גרון: אבל, אין מעבדה בלתי תלויה שיודעת לבדוק את הדברים האלה.

חיים גרון: ישנו תהליך ומאמץ מצד המשרד להסדיר גם את הנושא הזה.

חיים גרון: הוכן נוהל לאישורי סוג לציוד קצה סלולארי, אבל כרגע הוא לא במסגרת הזאת.

חיים גרון: אבל, הסעיף הוא סעיף הסמכה כללי כאשר יתקיימו הנסיבות המתאימות והתשתיות המתאימות לבדיקות של גם ציוד קצה אלחוטי, וגם של ציוד קצה סלולארי, אז בהחלט אפשר יהיה להרחיב את היריעה.

חיים גרון: כמובן שזה ייעשה בפיקוח.

חיים גרון: כל הרעיון כאן זה שהמדינה מגורם שמבצע את הבדיקות בעצמו כמעבדה, הופך לרגולאטור של מעבדות.

חיים גרון: מתפקידו ומסמכותו לפקח פיקוח מקצועי, וכל פיקוח שנדרש, על המעבדות בדיוק כמו שמשרד התחבורה למשל, מפקח על מ.מ.מ וממסי וגופים נוספים.

אתי בנדלר: מר גרון, האם יש היום מעבדות שמבצעות בפועל את הבדיקות ורק האישור בסופו של דבר ניתן על-ידי משרד התקשורת?

חיים גרון: נכון.

חיים גרון: זה חלק מהתופעה שגרמה לכך שאנשים לא רוצים לפצל את הטיפול.

חיים גרון: הם אומרים: ממילא בסופו של דבר אנחנו צריכים לחזור משרד התקשורת על מנת שיתנו לי את ה"צטל", לכן אנחנו נתחיל שם ונסיים שם ולא נפצל.

חיים גרון: לכן נועד המהלך הזה לתת תחנה אחת למי שרוצה במעבדה חיצונית עד הסוף לקבל את האישור.

חיים גרון: אם מ.מ.מ יודע לתת על רכב שזה חיי אדם, אז גם אפשר לתת על טלפון ועל פקס.

עמוס גבע: אני מבין עכשיו שלא מדובר בציוד סלולארי אלא רק של המערכות הנייחות.

לאה ורון: על אף שהחוק מסמיך בעתיד גם לגבי ציוד סלולארי.

עמוס גבע: אבל, גם במערכות האלו ישנו ציוד אלחוטי.

עמוס גבע: החשש שלנו בצבא הוא דווקא מהציוד האלחוטי הזה ומשימוש בתדרים.

עמוס גבע: החשש הוא שדרך פיזור הסמכות, הפיקוח יהיה פחות הדוק ואז ייכנס ציוד אלחוטי של תדרים שיכולים לשבש או להפריע למערכות צבאיות מבצעיות.

עמוס גבע: הדגש הוא על הפיקוח.

עמוס גבע: זה בסדר מבחינתנו שמעבדה אחרת תעשה את זה.

עמוס גבע: אבל, צריך להקפיד בתיקון שהדבר הזה יבוצע בצורה תקינה ואחראית כך שלא ייווצרו בעתיד שיבושים.

אתי בנדלר: אתה מדבר כבר על הביצוע בפועל, לא על עצם ההסמכה.

עמוס גבע: בהחלט.

משה כחלון: מר גרון, האם המשרד ערוך לבדוק את המעבדות?

משה כחלון: האם יש לו צוות ויחידות ביקורת?

חיים גרון: המשרד בהחלט ערוך שחלק מאותם אנשים, וחלק מאותן משרות שיתפנו כתוצאה מזה שהמשרד לא יעשה כבר את הבדיקות בעצמו, הכוונה להסב אותם לפיקוח על מעבדות.

חיים גרון: כולם אנשי מקצוע ויהיה גם פיקוח מקצועי, גם פיקוח אתי מבחינת ניגוד עניינים של המעבדות, וכיוצא באלה.

חיים גרון: בהחלט אנחנו נעבור למודל של פיקוח.

חיים גרון: הרי לא מדובר פה במאות מעבדות, כרגע יש שלוש ואני מניח שיהיו עוד כמה.

חיים גרון: הפעילות תתמקד בפיקוח על המעבדות, בדיקות מדגמיות, בדיקות תקופתיות, בדיקות הסמכה שנתיות וכו'.

חיים גרון: תהיה תכנית עבודה מסודרת ככה שהעסק ייעשה כהלכה.

אופיר גמליאל: המהלך הזה הוא די נדרש והוא מבורך.

אופיר גמליאל: כמי שעבד כ-12 שנה בארצות הברית עם משרד ההגנה האמריקאי ועם ה-FBI, אני יכול להגיד שהם פועלים באותה שיטה.

אופיר גמליאל: כשעבדתי למשל בחברת "נורטל" על הסמכה של משהו ממשרד הצבא האמריקאי, עבדתי מול מעבדה שהוסמכה על-ידי משרד התקשורת, וכך זה עובד כרגע בארצות הברית.

אופיר גמליאל: אפשר לאמץ אותה שיטה, אנחנו לא מייצרים את הגלגל פה בארץ.

משה כחלון: מר גרון, יכול להיות שמעבדה מאשרת מוצר לא טוב.

משה כחלון: מי נושא באחריות במקרה כזה כלפי הצרכן?

חיים גרון: השאלה היא מה זה נקרא לא טוב כלפי הצרכן, וזוהי שאלה מאוד יסודית בנושא ציוד קצה.

חיים גרון: האם הטלפון הוא טלפון שהתקלקל יחסית מהר, איכותו לא טובה, וכך הלאה?

משה כחלון: נניח שחברה קנתה פלאפונים, ויש תקלה.

משה כחלון: זה הרי קורה, זה לא משהו דמיוני.

משה כחלון: פעם סלקום החזירו, קורה גם שמחזירים מכוניות כדי לשנות בהן משהו.

חיים גרון: בהחלט המעבדה אחראית גם על-פי דיני הנזיקין, על מה שהיא עושה.

חיים גרון: אם היא בדקה ונתנה לזה אישור שזה עומד בכל המפרטים ובכל התקנים, ויצאה שגגה מתחת ידיה, אני לא מדבר על דברים אחרים, אז כל גורם שעושה בדיקות - - -

לאה ורון: זאת אומרת שהמעבדה היא האחראית כלפי הצרכן ולא המשרד?

חיים גרון: בהחלט המעבדה היא האחראית בנזיקין, על כך שהיא עשתה בדיקה שלא כהלכה ויצאה שגגה מתחת ידיה.

חיים גרון: בהיותי משפטן אני מניח שאם מישהו כבר יתבע אז הוא יוסיף גם את המדינה כמשיב נוסף.

לאה ורון: השאלה היא, למי פונה הצרכן?

חיים גרון: אם הרכב שנבדק במכון ירושלים שלא כהלכה ואדם עשה תאונה, וניתן להוכיח שהבלמים לא נבדקו כהלכה והבודק עשה עבודתו רשלנית, האם הוא יכול לתבוע את משרד התחבורה?

חיים גרון: אולי כן, אולי לא.

משה כחלון: הדוגמה לא מתאימה כי יש הבדל בין מכונית שנבדקה לא טוב, לציוד פגום שאני מביא מחו"ל בכמויות גדולות מאוד, ו-200 אלף איש תובעים אותך בגין זה.

משה כחלון: אני עוד לא רואה את המעבדה הפרטית שתוכל לעמוד בזה.

חיים פרננדס: האחריות היא של היבואן.

חיים גרון: יש מעבדה, יש יבואן, יש מספיק גורמים בשרשרת שניתן לתבוע אותם.

חיים גרון: מעולם לא הוגשה תביעה נגד המשרד.

נעה גבע: הבדיקות שרלוונטיות הן מצומצמות, הן לא בדיקות שנועדו לבדוק אם המכשיר טוב או לא.

נעה גבע: הן נועדו לבדוק בטיחות, התאמה לרשת, דברים ספציפיים.

חיים גרון: בתשובה לנציגי הצבא – אנחנו בהחלט נעמיד את המעבדות תחת פיקוח כמו שצריך.

משה כחלון: האם אפשר להתייעץ עם הצבא בגיבוש התכנית וגם עם רשות שדות התעופה, וגורמים נוספים, זה הרי עניין של תדרים?

חיים גרון: דרך אגף הספקטרום שלנו אנחנו מכירים את הרגישויות של הצבא.

חיים גרון: מאוד מקובל בעולם טלפונים אלחוטיים, לא סלולאריים, בתדרי 900 מגה בארצות הברית.

חיים גרון: הדבר הזה אסור בתכלית האיסור בישראל.

חיים גרון: זה מתנגש עם התדרים של חברת פרטנר שעובדת ב-GSM 900 מגה.

חיים גרון: אנחנו גם היום נלחמים בתופעה שאנשים ביבוא אפור מביאים 900 מגה.

חיים גרון: אנחנו ערים לאותם תחומי תדרים שמזיקים גם לחברות הסלולאר, גם לצבא, וגם לגופים אזרחיים שמשתמשים בתדרים כדין.

משה הניג: אני חבר בוועדות התקינה במכון התקנים בנושא פעילות אלקטרומגנטית, ומתעסק גם בתקשורת ובפעילות אלקטרומגנטית.

משה הניג: בתקן כתוב במפורש – חלות האחריות היא על היצרן.

משה הניג: כבעל מעבדה בדקתי מוצר ונתתי לו אישור כך שהיבואן לא יביא דבר אחר תחת אותו שם וימכור אותו, וכבר נתקלנו בתופעה כזאת, חיים אתה יודע את זה.

משה הניג: האחריות היא על היצרן.

משה הניג: באירופה ובארצות הברית ובכל מקום בעולם, ואני יודע שגם במדינות מוסלמיות, האחריות היא על היצרן או על היבואן, ולא על המעבדה הבודקת.

משה הניג: המעבדה הבודקת בדקה והוציאה דוח על סטנדרט מסוים.

משה הניג: היא לא בדקה והוציא דוח על כל הסדרה, אלא אם כן יבואו ויגידו שצריך לעשות את זה למשלוחים לפי בחירה אקראית.

משה כחלון: נניח ואתה תתבע ותקבל מכשיר ותגיד שאת המכשיר הזה לא בדקת, אלא בדקת משהו אחר.

משה הניג: אחרי שנתיים או שנה אני לא יכול לזכור מה בדקתי.

משה הניג: זו אחריות היבואן או היצרן.

איתן שרון: השאלה היא, מה המנדט של המעבדה?

איתן שרון: מה המדגם שהרגולאטור אמר שהיא תבדוק?

איתן שרון: איך היא מזהה?

איתן שרון: איזה דוח היא משאירה?

איתן שרון: המעבדה היא כלי ואומרים לה לדגום הרבה ואז התוצאה שלה הרבה יותר מדויקת.

איתן שרון: יש פה איזון בין עלויות הבדיקה לבין גודל היבוא.

איתן שרון: 200 אלף מכשירים לא יבדקו מכשיר אחד, 4 יבדקו.

איתן שרון: יש פה תמיד ריסק, וזה לא שייך למי יעשה בסופו של דבר את העבודה.

איתן שרון: יש תקנים ספציפיים לדגימה עם אחוזי ריסק אלה ואחרים, והרגולאטור יחליט על מעבדה שלו או אחרת, או מעבדת מכון התקנים, באיזה ריסק הוא רוצה לפעול וכמה לדגום.

משה כחלון: זה שיקול מקצועי לחלוטין.

אילן כרמית: אני מכון התקנים, ואין ספק שאם אני בודק לא נכון ואני מתרשל אז אני אחראי, זה ברור.

אילן כרמית: כלומר, למעבדה יש כן אחריות על הבדיקות שהיא עושה.

אילן כרמית: אם עליי מוטל למשל היום לבדוק ויש בעיה ביבוא ואני מתרשל, אז יש לי אחריות.

אילן כרמית: אני לא חושב שצריך לשנות את זה.

אילן כרמית: על היצרן ועל המעבדה יש אחריות, אחרת בשביל מה אנחנו קיימים?

משה כחלון: האם בשינוי הזה תהיה השפעה על המחיר שהצרכן יצטרך לשלם?

ערן ניצן: המנדט של השר לפקח על הפעילות הוא גם על מחיר.

ערן ניצן: הצרכן ישלם עבור בדיקות כמו שהוא משלם היום.

ערן ניצן: צריך לזכור שהוא עושה היום בדיקות במעבדות חיצוניות, אלא שאחרי הבדיקה הוא צריך ללכת עם הטפסים האלה למשרד התקשורת ולקבל אישור.

משה כחלון: אני שואל שוב, האם בעקבות השינוי הזה הצרכן ישא בהוצאה נוספת מעבר למה שהוא נושא היום?

משה כחלון: אתם אומרים שהוא לא ישא.

אופיר גמליאל: אנחנו מקצרים את התהליך.

אתי בנדלר: בישיבות הכנה שהיו אצלי בנושא הזה אני שאלתי איזה תשלום תגבה מעבדה לשם מתן אישור סוג.

אתי בנדלר: היום היא גובה תשלומים עבור הבדיקות, אבל היא לא גובה תשלומים בשביל האישור שהיא נותנת כי היא לא נותנת, אלא המשרד.

אתי בנדלר: מהדיון שנערך אצלי לא היה כל כך ברור אם יש לה היום הסמכה ברורה חד משמעית לגבות תשלום עבור האישור, ככל הנראה כן.

אתי בנדלר: אבל, מה שברור הוא שבסעיפים המוצעים לא הסמיכו את השר לקבוע תשלומים מרביים למתן אישור סוג מצד אחד, ומצד שני להטיל סנקציות על גביית תשלומים מעבר לתשלומים שאושרו ככל שהשר יאשר תשלומים כאלה.

אתי בנדלר: אני סברתי שיש מקום להותיר לשר סמכות לקבוע תשלומים מרביים אם יסתבר שיש צורך בכך, בעיקר אם תהיינה מיעוט מעבדות שייתנו את אישור הסוג.

אתי בנדלר: לא קיבלתי תשובה על זה עדיין, וסוכם הבוקר במשרדי שהם יבדקו את הסוגיה הזאת ויבואו עם תשובה לכך.

אתי בנדלר: אני שאלתי בדיוק את אותה שאלה שאתה שאלה.

משה כחלון: כמה מעבדות אתם מעריכים שתהיינה במדינת ישראל?

חיים גרון: כיום יש שלוש מעבדות מוסמכות, אני מניח שסדר גודל של אולי עד עשר מעבדות.

חיים גרון: יש גופים נוספים שיש להם את היכולת, אבל זה לא בהכרח מתאים לתכנית העסקית שלהם.

חיים גרון: אנחנו לא קובעים לשוק.

חיים גרון: אנחנו מתכוונים לפרסם קול קורא לגופים.

משה כחלון: האם אין לכם תכנית פריסה ארצית?

חיים גרון: המעבדות מחולקות בפריסה ארצית.

חיים גרון: יש מעבדת "חרמון" בצפון, יש במרכז מעבדת מכון התקנים, יש קצת בדרום - בלוד, מעבדת ITL.

חיים גרון: אני מניח שיש סיכוי סביר שיבואו גופים נוספים בעלי ידע ויכולת.

משה כחלון: האם אתם לא נותנים עדיפות לצפון ולדרום?

חיים גרון: אין פה שאלה של עדיפות כי אנחנו לא מתכוונים להגביל, אנחנו מתכוונים לקבוע תנאי סף ודרישות למעבדות.

חיים גרון: כל מי שיעמוד בדרישות יקבל הסמכה, אין פה זיכיון.

חיים גרון: זה לא שיטה של זיכיונות אלא של רישיונות, הסמכות.

חיים גרון: כל מי שיעמוד בתנאים וייבדק על ידנו, יוכל לקבל.

חיים גרון: מעבדה קטנה שרוצה להתעסק בתחום ספציפי תקבל הסמכה לאותו תחום ספציפי.

חיים גרון: אנחנו פותחים את הכול, השוק יעשה את שלו.

משה כחלון: רק שלא תהיינה עשרים מעבדות בתל-אביב.

אתי בנדלר: מר גרון, האם אתם גובים היום תשלום עבור אישור סוג?

חיים גרון: על-פי התקנות שאושרו לפני כשנה ואחר כך בגלל תקלה הן לא הוארכו, וכרגע מנסים להאריך אותן, אנחנו גובים סכומים שהותקנו על הבדיקות, וגם על האישור.

חיים גרון: אבל, בכוונתנו בנושא הסמכת המעבדות, לקבוע בתנאים שלהם שהאישור יהיה חלק מהתשלום עבור הבדיקות.

אתי בנדלר: כלומר, אתם עומדים לפקח על המחירים שהמעבדות יגבו.

חיים גרון: אנחנו לא חושבים שצריך לפקח מראש על המחיר של המעבדות.

לאה ורון: אני מקווה שגברתי היועצת המשפטית הבינה את התשובה לגבי התשלומים שהמשרד גבה, כי אני לא הצלחתי להבין.

אתי בנדלר: יש שני סוגי תשלומים.

חיים גרון: למשרד יש סוגי תשלומים, יש תשלומים עבור הבדיקות ויש תשלום עבור אישור.

חיים גרון: צריך להבין שחלק מהאישורים הם אינם אישורי סוג אלא אישורי התאמה.

חיים גרון: זה אישור שנעשה על-פי בדיקה קצרה של ניירת שהיבואן מוכיח שאותו מוצר שהוא הביא - - -

לאה ורון: אולי תאמר לנו מה הסכומים שנגבו עד כה במשרד עבור הבדיקה ועבור האישור?

חיים גרון: עבור האישורים למינהם – 350 ש"ח, הנייר עצמו.

חיים גרון: עבור הבדיקות זה סכומים שונים שנעים בין כמה מאות שקלים לכמה אלפי שקלים, תלוי בסוג הציוד.

חיים גרון: ככל שהציוד מורכב יותר, יקר יותר, מסובך יותר לבדיקות, אז הסכומים יכולים להגיע לכמה אלפי שקלים.

חיים גרון: צריך לזכור שכאשר יבואן מביא מכולות בכמות עצומות אז ההשפעה של זה בסך הכל למחיר הסופי לצרכן היא זניחה.

חיים גרון: זה לא חל על יבוא פרטי כאשר מישהו ראה טלפון יפה ברחוב בניו-יורק וקנה אותו והביא אותו לארץ.

אתי בנדלר: זה התשלומים שהמשרד גובה עבור בדיקות ועבור אישורים שהוא נותן.

אתי בנדלר: באשר לבדיקות שנעשות כבר היום במעבדות חיצוניות, האם אתם יודעים איזה סכומים הם גובים?

אתי בנדלר: האם זה נמצא בפיקוח המשרד?

חיים גרון: התשובה היא לא.

חיים גרון: היות ומראש הסמכנו שלוש מעבדות הנחנו שכוחות השוק יעשו את העבודה.

חיים גרון: למיטב ידיעתנו מכון התקנים גובה פחות או יותר את הסכומים שלנו, האם אני צודק?

אילן כרמית: לא, אתה לא צודק.

אילן כרמית: אתם פרסמתם אז את הסכום שאתם גובים.

אילן כרמית: אם אני אגבה את הסכום שלכם אז כולם ילכו אליכם, ולכן אני גובה פחות.

אילן כרמית: אם זה ייפתח לתחרות אנחנו נגבה עוד יותר פחות.

אילן כרמית: להערכתי, מחיר האישור ייבלע במחיר הבדיקות כמו שזה נעשה היום בכל דבר שבתחרות.

אילן כרמית: לכן, לפי דעתי ליבואן זאת תהיה הפחתה משמעותית במחיר שהוא ישלם במהלך הזה.

חיים גרון: אנחנו גם מניחים שלא יהיה מחיר נפרד לאישור ומחיר נפרד לבדיקות, כי האישור הוא אוטומטי, הוא תוצאה של הבדיקות.

אתי בנדלר: אתם יוצאים מתוך הנחה שברגע שיהיו מספר מעבדות שיוסמכו, התחרות הזאת תעשה את שלה.

אתי בנדלר: אני שואלת, אם יסתבר שיש איזשהו כשל שוק בגלל מיעוט מעבדות או בגלל שהיום כולם יזדקקו למעבדות האלה לצורך אישור סוג, האם אתם משאירים בידכם איזשהי דרך לפקח, לקבוע מחיר מרבי, וגם להטיל איזשהן סנקציות על מעבדה שחרגה מהמחירים האלה?

אסי מסינג: לדעת משרד האוצר, לפי סעיף 53א(א)(2) לחוק התקשורת (בזק ושידורים): " התשלומים בעד בדיקות ומדידות כאמור בפסקה (1)".

אסי מסינג: כלומר, יש סמכות לשר לקבוע בתקנות הוראות בדבר התשלומים בעד בדיקות ומדידות.

אתי בנדלר: אבל, עדיין לא בעד מתן אישורים.

אסי מסינג: אפשר לבלוע את זה בפנים.

אתי בנדלר: זה לא כל כך ברור שמבחינה משפטית זה אפשרי.

אתי בנדלר: אם יש ספק אז כדאי להבהיר את הספק.

אתי בנדלר: במשרדי נועה אמרה לי משהו אחר לגבי עצם השאלה אם רוצים לפקח על זה.

אתי בנדלר: אני סברתי שראוי להשאיר לפחות אפשרות לפקח אם יסתבר שיהיה צורך בכך.

משה כחלון: אפשר להוסיף את המילה אישור.

משה כחלון: מכמה כסף אתם הולכים להיפרד?

משה כחלון: מה היו ההכנסות שלכם עד היום וכמה הן תהיינה בהמשך?

חיים גרון: ההכנסות הן לא משמעותיות.

חיים גרון: למיטב זכרוני, מדובר בכמה מאות אלפי שקלים בשנה.

חיים גרון: אני לא חושב שתהיה פה הכבדה על קופת האוצר

ערן ניצן: הנתון שנמצא בידנו מדבר על כ-100 אלף שקל הכנסות בשנה.

חיים גרון: יש שנים שהיו יותר ויש שנים שהיו פחות.

אתי בנדלר: זה לא הכנסות נטו.

משה כחלון: לפי מרכז המחקר והמידע היקף הפעילות של משרד התקשורת בתחום נאמד בכ-700 אלף בשנה הכנסות.

לאה ורון: תבדקו ותעבירו את הנתון הזה לוועדה.

חיים פרננדס: נבדוק ונעביר, בשמחה.

משה כחלון: איך אתם מתגברים על העניין הזה שתבוא חברה ותגיד שיש לה מעבדה משלה?

חיים גרון: קודם כל, אני לא נופל מהכסא כשאני שומע על זה למרות שיש כאן ניגוד עניינים.

חיים גרון: רמת הפיקוח ורמת הבדיקות על יבואן גדול שרוצה באמצעות המעבדות וכוח האדם המקצועי שלו לעשות את הבדיקות ולהעניק את אישורי הסוג "לעצמו", יכול להיות שעם מספיק הגנות ובדיקות אפשר יהיה להתיר את הדבר הזה.

חיים גרון: בעולם הרחב הדבר הזה מקובל.

חיים גרון: באירופה יש מודל שנקרא "הצהרת יצרן".

חיים גרון: היצרן עצמו מצהיר שהוא עומד בדרישות, והבדיקה לגביו היא בדיקה מדגמית.

חיים גרון: אם תופסים שהוא הצהיר לא כהלכה אז שמים אותו ברשימות השחורות.

חיים גרון: ודאי שרמת הפיקוח והבדיקה על מי שיש לו לכאורה ניגוד עניינים צריכה להיות חמורה.

משה כחלון: אם אדם שבודק את עצמו זה לא ניגוד עניינים, אז מה זה ניגוד עניינים?

חיים גרון: עדיין אותו אדם רוצה למכור סחורה שלא תחזור אליו.

חיים גרון: האינטרסים הכלכליים שלו עובדים בכיוון זה שהוא לא יהיה חשוף לתביעות ולביטול האישורים שלו.

חיים גרון: בהחלט הנושא הזה ייבדק.

משה כחלון: האם הוסדר באיזשהו מקום מי יכול להיות בעל מעבדה ומי לא?

אסי מסינג: בנוסח המוצע מוצע להסמיך את השר לקבוע תנאים למעבדה שהיא תצטרך לעמוד בהם כדי שניתן יהיה להסמיך אותה.

חיים גרון: בתנאים שהשר ייקבע, בנוהלים, בתקנות, או בכל דרך שתקבע, ייקבעו התנאים.

חיים גרון: בהחלט יינתן ביטוי לעניין ניגוד העניינים, האם יבואן גדול יכול להיות בעלים או בעל עניין במעבדה שבודקת?

חיים גרון: אני לא אומר שזה פסול מראש, רק צריך להסדיר דבר כזה.

אלונה בוג: עמוס גבע אמר שאנחנו מאוד חוששים שמעבדות לא יבדקו מספיק את הציוד שמגיע וייגרמו הפרעות למערכות צה"ל.

אלונה בוג: נניח ומעבדה בדקה איזשהו ציוד והיא חשבה שזה בסדר, והיא נתנה אישור סוג.

אלונה בוג: אבל, כן היו הפרעות.

אלונה בוג: האם ישנה דרך להסיר את המוצר הזה מהמדף?

אסי מסינג: לאחר שהתגלתה הבעיה צריך לתת לה מענה.

אסי מסינג: צריך להוסיף סעיף שמאפשר לשר בנסיבות מיוחדות לבטל אישור סוג שניתן אם יש טעמים מצדיקים לכך.

אסי מסינג: למשל, בנסיבות שהיא מתארת אותן.

חיים גרון: ביטול של אישור סוג והמשך המסחר באותו ציוד הופך את זה לעבירה פלילית.

משה כחלון: אבל, מי מבטל אישור סוג?

חיים גרון: השר יבטל את אישור הסוג.

אסי מסינג: צריך לתת לו הסמכה.

אסי מסינג: לכן אנחנו מציעים בנסיבות חריגות.

אסי מסינג: אני אציע נוסח כשנקרא את הסעיפים.

חיים גרון: יש לי הסמכה מכוח חוק-יסוד: הממשלה.

אסי מסינג: ( קורא את סעיף 46(1)(א) ו-(ב).

אסי מסינג: )

משה כחלון: האם יש הערות נוספות לסעיף שהוקרא?

משה כחלון: אין הערות.

משה כחלון: אני מצביע על סעיף (1)(א), מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: עבר פה אחד.

משה כחלון: האם יש הערות לסעיף (1)(ב)?

משה כחלון: אין הערות.

משה כחלון: אני מביא את הסעיף הזה להצבעה, מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: עבר פה אחד.

משה כחלון: אנחנו עוברים לסעיף (2).

אסי מסינג: ( קורא את סעיף (2)(א),(ב)(א)(א1)(א2)(א3)(א4).

אסי מסינג: )

משה כחלון: בסעיף (א4) אני לא רואה שימוע.

אסי מסינג: זה ברור שכשמבטלים אז לפי כללי משפט מינהלי רגיל יש חובת שימוע.

אסי מסינג: לא צריך לציין את זה במפורש.

משה כחלון: האם יש הערות לסעיפים שקראנו?

משה כחלון: אני מניח שאין הערות לסעיף (2)(א) לכותרת השוליים.

אתי בנדלר: בסעיף (ב)(א), (א1), (א2) יש הסמכות של השר ולכך מתייחסת הערתו של חבר הכנסת אופיר פינס פז.

אתי בנדלר: אני מציעה שהמשרד יביא תשובה לנושא הזה לישיבה הבאה.

אתי בנדלר: אבל, אפשר לדון בזה בכפוף לזה שזה יהיה או השר או אורגאן אחר שהוסמך לכך במשרד.

משה כחלון: האם ישנן הערות נוספות לסעיפים אלו חוץ מהערתו של השר לשעבר אופיר פינס פז?

משה כחלון: אני רוצה להדגיש שהוא אומר את זה כשר לשעבר.

אסי מסינג: לעניין הזה יש לי הערה לדבריו של חבר הכנסת פינס פז.

משה כחלון: אני לא יודע אם כדאי לכם לגעת בזה כי אנחנו לא הולכים לסכם את הנושא הזה היום.

משה כחלון: בואו נרוץ עם הדיון כי הגבילו אותנו בזמן עם חוק ההסדרים.

אתי בנדלר: יש לי שתי הערות מעבר לנושא זה.

אתי בנדלר: הערה אחת, בסעיף קטן (א3) הייתי מציעה להוסיף שהודעה על הסמכת מעבדה חיצונית תפורסם גם באתר האינטרנט של המשרד, ולא רק ברשומות.

אתי בנדלר: אני מניחה שלא תהיה לכם התנגדות לכך.

אתי בנדלר: הערה יותר מהותית – סעיף (א4) הן הנסיבות שבהן ניתנו לשר סמכויות שונות עד כדי ביטול הסמכה.

אתי בנדלר: חשבתי שאם אכן יעשה שימוש בסמכותו לקבוע תשלום מרבי בעד מתן אישור סוג, וזה מעוגן בסעיף 53א, הרי שאם מעבדה תפר תנאי כזה כי אז הייתי רוצה להכניס בסעיף (א4) גם את פסקה (2) בסעיף 53א(א)(1), תראו בשורה האחרונה של סעיף (א4) המוצע, או הוראה מהוראות שנקבעו לפי סעיף קטן (ד3), או סעיף 53א(1), או א1 רבא, או פסקה (2) בסעיף 53, כדי לאפשר לשר לנקוט סנקציות במקרה של חריגה מתשלום מרבי שהשר קבע אם הוא יקבע בעד מתן אישור סוג.

אתי בנדלר: חייבים לכלול את הפסקה הזאת כאן.

אתי בנדלר: אין לכם התנגדות.

אתי בנדלר: ברגע שאתה מפנה בפסקה הזאת לפסקאות מסוימות ב-53א, ואתה לא מפנה לפסקה שמאפשרת קביעת תשלום אז לא תהיה לו סמכות.

משה כחלון: במצב הקיים אין צורך בסעיף הזה.

משה כחלון: אבל, אם בעוד זמן מה השר יחליט לקבוע שהמחיר המרבי עבור בדיקה מסוימת הוא אלף שקל, ומישהו קבע אלפיים שקלים, אז היא רוצה שמכוח החוק תהיה לו סנקציה.

חיים פרננדס: זה בסדר גמור.

משה כחלון: אני לא אוהב את הסעיף הזה כי אני לא רוצה מחירים בפיקוח.

משה כחלון: אני רוצה שתהיינה עשרים מעבדות ושתהיה תחרות כפי שאמר מר גרון.

משה כחלון: גם נציג מכון התקנים אמר שכוחות השוק יפעילו את הכוח שלהם והמחירים ירדו כלפי מטה.

אתי בנדלר: אני לא מציעה לקבוע כרגע תשלומים, אני מציעה להסמיך למקרה שיסתבר שיש כשל שוק.

חיים פרננדס: מקובל עלינו.

אופיר פינס-פז: ראינו ברשות הדואר שככל שהתחרות עולה המחירים עולים ולא יורדים.

אופיר פינס-פז: אני מציע להיות זהירים בדבר הזה.

משה כחלון: נקבל את ההמלצה של היועצת המשפטית ונוסיף את זה.

משה כחלון: אין לכם בעיה.

חיים פרננדס: אנחנו מברכים.

משה כחלון: האם יש הערות על הסעיפים שהוקראו בתוספות שהוקראו כעת?

משה כחלון: אני רוצה להצביע על כל סעיף (ב).

משה כחלון: בסעיף (א3) היועצת המשפטית הוסיפה את נושא פרסום באינטרנט וזה מקובל גם על-ידי משרד התקשורת וגם על-ידי משרד האוצר.

משה כחלון: ב(א4) היועצת המשפטית הוסיפה את ההסמכה על ההחלטה לקבוע אם מישהו חורג מהמחיר המרבי.

אתי בנדלר: האם אתה רוצה להצביע למרות שעדיין אין תשובה לוועדה לגבי סעיפים קטנים (א)(א1)או (א2) האם זה יהיה השר או אורגאן אחר?

משה כחלון: אני יכול להצביע בכפוף לזה, ואני יכול להצביע בהמשך.

משה כחלון: אני לא מאמין שאני אסיים את זה היום.

משה כחלון: מבחינתי, הדיון בסעיפים אלו הסתיים.

משה כחלון: אנחנו נשמע ונצביע, או שאפשר בכפוף לתשובה שלהם.

אתי בנדלר: בואו נראה לאן נתקדם.

אתי בנדלר: אנחנו עוברים לסעיף (ג).

אסי מסינג: ( קורא את סעיף (ג).

אסי מסינג: )

אופיר פינס-פז: זה כבר שיפור, זה במקום "כפי שיקבע השר".

משה כחלון: אני בכל זאת אצביע על סעיף (ב) בכפוף לחוות דעתו של משרד התקשורת ומשרד המשפטים.

משה כחלון: האם יש למישהו הערה לגבי סעיף (ג)?

משה כחלון: אין שום הערה.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להבין מה זה "בכפוף לחוות הדעת", למה אתה מתכוון?

אתי בנדלר: האם זה שר או אורגאן אחר?

משה כחלון: אם משרד התקשורת יגיד שהם יכולים להוריד את זה כרגע, אז אנחנו נוריד ונשנה פה ובמקום השר, יהיה סמנכ"ל בכיר.

אתי בנדלר: כלומר, אתה מצביע על הסעיף חוץ מעל המילים: "השר".

משה כחלון: אני מציע כולל השר, ואם צריך אז ייפתח דיון ונשנה את זה.

משה כחלון: אני מבקש להצביע על סעיף (ב) במלואו עם התיקונים שהוקראו על-ידי היועצת המשפטית שהקראתי אותם קודם.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: עבר פה אחד.

משה כחלון: אני מבקש להצביע על סעיף (ג).

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: עבר פה אחד.

משה כחלון: אנחנו עוברים לסעיף (ד).

אסי מסינג: ( קורא את סעיפים (ד), (ה).

אסי מסינג: )

משה כחלון: האם יש הערות לסעיפים?

אופיר פינס-פז: כמובן שהכיוון הוא הגיוני וסביר.

אופיר פינס-פז: אני רק שואל, מה קורה אם יש תקלה אצל המעבדות?

אופיר פינס-פז: אתה מפריט את השירות הזה, האם לקחתם את זה בחשבון?

אסי מסינג: ניתן לזה מענה בסעיף הבא.

אופיר פינס-פז: אני סומך על זה שאני אקבל תשובה.

משה כחלון: מי בעד סעיף (ד)?

משה כחלון: סעיף (ד) עבר פה אחד.

משה כחלון: מי בעד סעיף (ה)?

משה כחלון: סעיף (ה) עבר.

אסי מסינג: ( קורא את סעיף (ו) (ד1. )

אופיר פינס-פז: לא הבנתי את הרציונל של סעיף זה.

אופיר פינס-פז: האם יש מעבדות או אין מעבדות?

אסי מסינג: הכלל הוא שיש הסמכה.

אסי מסינג: אם לא תהיה הסמכה בטעמים מיוחדים - - -

אופיר פינס-פז: למה שלא תהיה הסמכה?

חיים גרון: ציוד קצה סלולארי, למשל, כרגע אין מעבדות בישראל, וכרגע זה בתהליך נפרד בגלל הרגישות של הציוד הסלולארי.

אופיר פינס-פז: אני מציע שזה יהיה כתוב בצורה הרבה מדויקת, כי אחרת זה יכול להיתפס כדבר שרירותי.

אופיר פינס-פז: אם אין מעבדות לסוג מסוים של ציוד מקצועי, תכתוב ותנסח את זה כך שזה לא ייראה שרירותי.

אופיר פינס-פז: הרושם שמתקבל מהסעיף הזה הוא שהשר יכול להחליט מסיבות שתלויות בו שהוא לנושא מסוים לא מעביר אף מעבדה.

אופיר פינס-פז: לא ברור מה הקריטריונים.

משה כחלון: כתוב: "מטעמים מוצדקים" .

משה כחלון: צריך פה נימוק.

משה כחלון: הוא צריך לנמק מה הטעמים.

משה כחלון: האם זה בגי"ץ?

אתי בנדלר: ודאי.

אופיר פינס-פז: אני מבקש טעמים מיוחדים אשר ינומקו בכתב.

אסי מסינג: סביר להניח שהוא ייעשה את זה בתקנות, ולכן לעשות מטעמים מצדיקים בנימוקים בכתב בתקנות זה קצת הליך שהוא לא מקובל.

אופיר פינס-פז: שיירשמו.

שריל קמפינסקי: בדרך כלל, אין רישום טעמים לצד תקנות.

אופיר פינס-פז: אבל, את יודעת מה קורה בפרקטיקה.

אופיר פינס-פז: בפרקטיקה מישהו נותן אישור ובזה נגמר העניין.

שריל קמפינסקי: לא.

שריל קמפינסקי: אבל עדיין ביסוד הדבר צריך להיות טעמים המצדיקים.

אופיר פינס-פז: זה כשמישהו הולך לערכאות.

אופיר פינס-פז: ברמה הפרוצדוראלית אין שום נימוקים.

משה כחלון: אומר חבר הכנסת פינס שליבואן או ליצרן לא תהיה תחושה שמישהו החליט באופן שרירותי ואמר לא כמו שיש למשל בקבלת נשק כאשר פקיד משרד הפנים מחליט שלא וזהו, אין נימוקים.

משה כחלון: הוא אפילו לא יכול לגשת לשום ערכאה ולקבל סעד.

משה כחלון: חבר הכנסת פינס מבקש כתובת.

אופיר פינס-פז: אני הייתי מרחיק יותר לכת, כי אני טוען שטעמים מוצדקים זה לא דבר שהוא מובן מאליו.

אופיר פינס-פז: צריך להיות כתוב: אלא אם כן אין מעבדה היכולה לספק שירות מעין זה, או מטעמים אחרים.

אופיר פינס-פז: קודם כל שיהיה כתוב שאין מעבדה, כי אם יש מעבדה, אז למה אנחנו עושים את כל החוק?

אתי בנדלר: אבל, נניח שיש רק מעבדה אחת בקריית שמונה.

אתי בנדלר: אתה לא רוצה להפנות את כל המדינה לקריית שמונה כי אתה רוצה שתהיה אפשרות גם וגם.

אופיר פינס-פז: אני מניח שכאשר תהיה תחרות תהיינה ארבע מעבדות או שלוש.

אופיר פינס-פז: חברים, או שרוצים לעשות הפרטה או שלא רוצים.

אופיר פינס-פז: אם לא רוצים אז לא צריך את הדיון.

אופיר פינס-פז: אם רוצים, תעשו.

אופיר פינס-פז: אל תשאירו את הקלפים אצלכם כל הזמן.

חיים גרון: על מנת שהסיפה: "אם יתקיימו טעמים המצדיקים זאת", לא תהיה רק לגבי הסיפה של כל הדבר הזה, אני מציע להבהיר: והכל אם התקיימו, ואז זה גם לגבי אי ההסמכה של מעבדה חיצונית.

חיים גרון: יכולים להיות כל מיני טעמים.

חיים גרון: למשל, ציוד חדש לחלוטין שהמעבדות עדיין לא ערוכות אליו, והבדיקות נעשות בדרך אחרת על-ידי המשרד לתקופת הביניים עד אשר המעבדה תיערך.

משה כחלון: הבעיה היא המסגרת ולא התוכן.

משה כחלון: חבר הכנסת פינס אומר שהוא רוצה להיות בטוח שאם אתה רוצה לצאת אז תצא החוצה בכל הכוח, אל תצא כשנוח לך ותישאר כשנוח לך.

אופיר פינס-פז: אתם משאירים לעצמכם מרווח גדול מידי, תחליטו.

אופיר פינס-פז: אני מציע שהשר יתקין תקנות באישור ועדת כלכלה ותוך 6 חודשים.

משה כחלון: אני מאמין שתהיינה תקנות.

שריל קמפינסקי: לא, אבל לא תהיינה תקנות לגבי מה שלא מוסדר.

משה כחלון: אני מצטרף להערת חבר הכנסת פינס, ואני מבקש למצוא פתרון בנוסח, כי בסך הכל זה מכניס סדר לחוק.

משה כחלון: זה לא דבר שפוגע בחוק.

שריל קמפינסקי: אנחנו נחפש נוסח.

אסי מסינג: במענה לשאלות שנשאלו לעניין מה קורה אם מעבדה נותנת אישור סוג שהוא לא תקין, אנחנו מציעים להוסיף אחרי סעיף (ד1), סעיף (ד2) שאני מקריא את נוסחו:

אסי מסינג: ניתן אישור סוג בידי מעבדה חיצונית מורשית רשאי השר לבטלו אם מצא טעמים מיוחדים המצדיקים זאת מטעמים שיירשמו.

אופיר פינס-פז: אתה כותב סעיף איך אתה יוצא מחוזה וזה בסדר, כל אחד צריך שיהיה לו את הדבר הזה.

אסי מסינג: לא איך אני יוצא מחוזה, אלא איך אני מבטל אישור סוג שניתן לציוד שהוא לא תקין.

חיים גרון: ניתן בשגגה אישור סוג.

אופיר פינס-פז: אתה יוצא ממצב בעייתי פה שמישהו נתן אישור שלא כדין, או שהוא לא היה צריך לתת, ואיך אתה מבטל את זה.

אופיר פינס-פז: אחר כך אתה צריך לשאול את עצמך איך אתה יוצא מחוזה עם מעבדה?

אסי מסינג: את זה יש לנו בסעיף (א4), זה כבר קיים בנוסח הקיים.

אופיר פינס-פז: לא ענית על מה שאני העלאתי, במידה ויסתבר לכם שמעבדה נתנה אישורים שלא כדין, מה הסנקציה של המשרד על המעבדה בחוזה עם המעבדה?

אופיר פינס-פז: האם סוגרים את המעבדה?

אופיר פינס-פז: האם קונסים אותה?

אופיר פינס-פז: האם הולכים לבית משפט?

אופיר פינס-פז: אני רוצה שתהיה איזשהי הרתעה בנוסף לביטול ההסמכה.

חיים גרון: המסחר בציוד קצה שלא ניתן לגביו אישור סוג הוא עבירה פלילית.

חיים גרון: אבל אם המעבדה היא זו שפישלה ונתנה אישורים שלא כדין, היבואן אי אפשר לרדוף אותו על העניין.

חיים גרון: אם הוא לא שילם שוחד או משהו אז אי אפשר לבוא אליו בטענות.

משה כחלון: חבר הכנסת פינס שואל כרגע על המעבדה.

משה כחלון: עשו קומבינה ורימו, מקסימום המעבדה נסגרה.

משה כחלון: אבל, אפשר לפתוח את המעבדה בשם אחר בצד אחר של הכביש.

משה כחלון: היא גם תקבל עבודה כי אין באזור שלה מעבדה אחרת.

משה כחלון: השאלה היא, מה הסנקציה?

אופיר פינס-פז: אתם כתבתם פה בהמשך שיש לכם בעיה שלמנהלי חברות עדיף לעבור על החוק, ושתקנסו אותם בכמה לירות שקונסים אותם.

אופיר פינס-פז: אתם מנסה לצאת מ"ברוך" שעשית קודם.

אופיר פינס-פז: יהיה שווה למעבדה לעשות טעות כי אתה לא מעניש אותה.

אופיר פינס-פז: יהיה לה שווה לעשות דברים, אפילו דברים שלא ייעשו, כי היא יודעת שאתה לא תעניש אותה ולא תעשה כלום, ורק אם זה שוחד אז תלך לבית משפט.

אופיר פינס-פז: אם אתה מפריט ואתה אומר שהשר כבר לא אחראי אלא מישהו אחר, אז אני רוצה לדעת שכתוצאה מרשלנות או מדברים אחרים ניתנו אישורים שלא כדין, אז חוץ מזה שאתה תלך לבית משפט, אתה מודיע - - -

חיים גרון: חבר הכנסת פינס, אני אומר את זה כרגע על דעתי, לא על דעת חבריי פה, אבל אולי אפשר לקשור את זה לדיון הבא, ובמסגרת סעיפי העיצומים הכספיים לאפשר הטלת עיצום כספי על מעבדה שהפרה.

אסי מסינג: אנחנו מוכנים לבדוק לקראת הדיון הבא האם מתאים להכניס לעניין עיצומים כספיים גם את העניין הזה.

חיים גרון: סנקציה אדמיניסטרטיבית על מעבדה.

חיים גרון: אני מקווה שזה לא יפחיד מידיי את המעבדות הפוטנציאליות.

משה כחלון: אל תדאג יש להן ביטוח.

משה כחלון: גם את הנושא הזה נבדוק.

משה הניג: יש פתרון לזה.

משה הניג: המעבדה מכל מכשיר שהיא נותנת לו אישור סוג, תשאיר את אותו דגם אצלה.

אסי מסינג: אנחנו נבדוק דרכים שאפשר להתמודד עם הבעיה שהצגת כרגע, ואנחנו נעלה את תוצאות הבדיקה שלנו בדיון הבא.

איתן שרון: השאלה היא, מי דוגם ומביא את היחידות?

איתן שרון: החוליה החלשה בכל המערכת, וזה לא משנה איזה מעבדה תעשה את זה, היא מי לוקח את הדגימה המייצגת מהמשלוח ומביא אותה למעבדה?

איתן שרון: זה שורש הבעיה של רוב החולאים.

משה כחלון: אני מתאר שיהיו נהלים.

חיים גרון: בתהליך היבוא של ציוד קצה למדינת ישראל יש מערכת חוקים נוספת, חוקי המכס.

חיים גרון: העניין הזה מוסדר בצו המכס יבוא חופשי.

חיים גרון: שם יש עדיין אישור נוסף שהמשרד נותן.

חיים גרון: יש כיסוי לכמות.

דנה נויפלד: הסעיף הבא הפך (ד3) אחרי שהוספנו את ההוראה שאסי מסינג הקריא - סעיף (ד2).

דנה נויפלד: סעיף (ד3) – " השר רשאי לקבוע בצו תנאים למתן פטור מאישור סוג לסוגים מסוים של ציוד קצה כפי שייקבע.

דנה נויפלד: " סעיף (ד3) הקיים הופך לסעיף (ד4).

משה כחלון: האם אין הערות לסעיפים אלו?

משה כחלון: חבר הכנסת פינס, תראה למשל את סעיף (ד3).

אתי בנדלר: למשל, כל הטלפונים השולחניים לא יהיו זקוקים לאישור סוג בכלל.

חיים גרון: זה הולך בעקבות חקיקת פקודת הטלגרף האלחוטי שבה הרבה מאוד סוגי ציוד פטורים לחלוטין מתחולת הפקודה.

דנה נויפלד: הסעיף הזה בא להקל.

חיים גרון: על הצרכן ועל היבואנים.

דנה נויפלד: ( קוראת את סעיף (ד4).

דנה נויפלד: )

אופיר פינס-פז: תגידו לנו מי העובד, תפסיקו כל היום לשחק את המשחק המעורפל הזה.

אופיר פינס-פז: מי העובד?

אופיר פינס-פז: היו"ר משה כחלון: חבר הכנסת פינס, בסעיף (ד1) יהיה: והכל מטעמים שיירשמו.

אופיר פינס-פז: אני מניח שזה מניח את דעתך?

אופיר פינס-פז: האם זה על כל הסעיף?

משה כחלון: כן.

אופיר פינס-פז: האם אתה מקבל את סעיף (ד2)?

משה כחלון: אני מקבל את סעיף (ד2).

חיים גרון: מדובר בסעיף (ד2) החדש.

משה כחלון: חבר הכנסת פינס לא מקבל את סעיף (ד3).

משה כחלון: (ד2) הפך ל-(ד3).

משה כחלון: חבר הכנסת פינס, יש ציוד שנכנס בהגדרה של ציוד קצה, אבל יש טלפונים למשל טלפונים רגילים שלשר אין צורך לבדוק.

משה כחלון: זה סתם מסרבל את המערכת.

חיים גרון: צו עם תנאים שעומד במפרט כזה ואחר.

אופיר פינס-פז: זה יהיה באישור ועדת הכלכלה?

משה כחלון: למה אנחנו צריכים את זה?

משה כחלון: אנחנו לא חוששים מעבודה.

אופיר פינס-פז: מה עם נושא הסנקציות על המעבדות?

חיים גרון: זה ייבדק עד לישיבה הבאה.

לאה ורון: חבר הכנסת פינס, רשום שהמשרד יצטרך לתת תשובות לישיבה הבאה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב ראש, אתה מגלה יחס חם לממשלה, ואני כחבר קואליציה נאמן כמובן מברך אותך על כך.

אופיר פינס-פז: אבל, תראה את שיטת העבודה.

אופיר פינס-פז: אתה מצביע על כל מה שהם מבקשים שהוסדר, ומצד שני כל מה שאנחנו מבקשים צריכים לבדוק ועל זה לא מצביעים.

משה כחלון: בניגוד לממשלה, אני דואג לאזרח.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שאתה רושם כל מה שהם חייבים.

לאה ורון: כן, גם אנחנו רושמים.

אופיר פינס-פז: הם יתנו שם של עובד ב-(ד4).

אתי בנדלר: הם יתנו עמדה, הם לא התחייבו שהם יסכימו לזה.

אתי בנדלר: הם התחייבו להביא את עמדת המשרד בישיבה הבאה האם הם מוכנים להסמיך פונקציונר כלשהו במשרד, או שהם עדיין מבקשים שזה יהיה השר.

אופיר פינס-פז: תזכרו את זה.

אתי בנדלר: רשום.

משה כחלון: סעיף 8 גם קשור לפרק של ציוד קצה ואני רוצה להצביע על הכל יחד, ובזה לסכם את הדיון, כמובן בכפוף לתשובות שאנחנו נקבל והתחייבויות של המשרד להציג לנו בדיון הבא.

אסי מסינג: ( קורא את סעיף (8)(א)(1)(2), ו-(ב).

אסי מסינג: ) אנחנו מתקנים כרגע את סעיף 53א שעניינו הסמכה כללית של השר לקבוע בתקנות הוראות, ובפרט לעניין הסמכת מעבדות חיצוניות.

אסי מסינג: סעיף קטן (1) זה תיקון סמנטי, הסיפה מיותרת כרגע כי עניין ההסמכה מוסדר בפרק עצמו, בתיקונים שדיברנו עליהם קודם לכן.

אסי מסינג: לאחר מכן אנחנו מאפשרים לשר לקבוע תנאים להסמכת מעבדה חיצונית לערוך בדיקות, תנאים כלליים, וכן תנאים כלליים למתן הרשאה למעבדה חיצונית לתת אישורי סוג.

אסי מסינג: אלה שני התיקונים שיש בסעיף קטן (2).

אסי מסינג: בסוף אנחנו מאפשרים בכל זאת לגבי הוראות מסוימות שהן בעיקרן מקצועיות, לתת סמכות למנהל הכללי לקבוע אותם בנוהל ולא באמצעות תקנות.

אסי מסינג: כמובן שהנוהל הזה יפורסם באתר האינטרנט של משרד התקשורת.

אתי בנדלר: אני מזכירה שאני ביקשתי תיקון גם בפסקה (2) על מנת להסיר ספק.

אתי בנדלר: להזכירכם, הרישה של סעיף 53א בסעיף קטן (א) אומרת : "השר רשאי לקבוע בתקנות הוראות בדבר", ואז יש מספר פסקאות שקובעות באיזה עניינים השר רשאי לקבוע הוראות, שהכל מדובר בהקשר של פיקוח על ציוד קצה.

אתי בנדלר: פסקה (2) של אותו סעיף, פסקה (2) הקיימת: "תשלומים בעד בדיקות ומדידות כאמור בפסקה (1)".

אתי בנדלר: דהיינו, היום השר רשאי לקבוע תקנות אך ורק בקשר לתשלומים באשר לדרכים והתנאים למתן אישור סוג, לרבות בדבר עריכת בדיקות ומדידות של ציוד קצה, ובדיקות של מפרטים וטכניים של ציוד כאמור.

אתי בנדלר: אני מציעה שיוסמך השר לקבוע תשלומים גם בעד מתן אישור סוג ככל שיהיה צורך בכך.

אתי בנדלר: זה המקום לעגן את זה.

חיים פרננדס: אין לנו התנגדות.

חיים גרון: אין לנו התנגדות לתיקון.

משה כחלון: חבר הכנסת פינס, זה בהמשך לדברים שלך, כי אתה אומר שבהפרטה המחירים אמורים לרדת, אלא שפה התופעה היא הפוכה.

משה כחלון: פה השר יכול לקבוע.

משה כחלון: אם המחירים יורדים אז אף לא יתערב.

משה כחלון: אבל, אם צריך מעורבות אז אנחנו נותנים פה בסעיף הסמכה לשר.

משה כחלון: האם יש עוד הערות?

משה כחלון: אני מבקש להצביע כעת על סעיף ו' (ד1), (ד2) החדש, (ד3) שהיה בעבר (ד2), ו-(ד4) שבעבר היה (ד3), בתיקונים ובכפוף - - -

אתי בנדלר: כפוף להבהרה שבסעיף (ד1) המוצע בסעיף (ו), יהיה ברור שמדובר על כך שהכל יהיה מטעמים שיירשמו.

משה כחלון: מי בעד סעיף (ו), מי נגד?

משה כחלון: עבר פה אחד, כמובן בהתחייבויות או בתיקונים כפי שהקריאה היועצת המשפטית.

משה כחלון: אני עובר לסעיף 8 – תיקון סעיף 53א.

רוברט אילטוב: אני חושב שהשר לא צריך להתערב בקביעת המחיר.

משה כחלון: גם חבר הכנסת פינס חושב שהוא לא צריך להתערב בקביעת המחיר, אבל הוא חושש שכאשר תהיה הפרטה תהיה תופעה שהמחירים יעלו במקום לרדת כמו שקרה ברשות הדואר.

משה כחלון: אני רוצה שיהיה מישהו שישים יד על זה.

משה כחלון: אני מבקש להצביע על סעיף 8(א)ו(ב).

לאה ורון: בתוספת ההערה של היועצת המשפטית בעניין הסמכויות של השר לאישור סוג, לקבוע תשלומים גם לעניין אישור הסוג.

משה כחלון: לקבוע תשלום עבור אישור הסוג, לא רק הבדיקות.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: עבר פה אחד.

משה כחלון: לפני שאני מסיים, אני רוצה לחזור פעם נוספת על ההתחייבויות שמשרד התקשורת צריך להביא לנו לדיון הבא כדי שנוכל להמשיך.

משה כחלון: פעם אחת זה היה נושא של השר, אם רוצים להסמיך גורם מקצועי אחר ולנקוב בשם התפקיד ובהגדרת התפקיד, ולא בשר.

משה כחלון: שנית, סנקציה נוספת על מעבדה שהואשמה ברשלנות בשוגג, אנחנו מבינים שיכולות לקרות תקלות לכולם.

משה כחלון: כלומר, סנקציה שהשר יכול להטיל עליו, שיקול דעת לשר.

אופיר פינס-פז: לא לשר, למשרד.

משה כחלון: שיקול דעת לשר להטיל עליו סנקציה.

משה כחלון: אם מנכ"ל רוצה להטיל סנקציה, האם לא פונים לשר?

משה כחלון: תודה רבה, הישיבה נעולה.