ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 77, 2006-12-18 12:15

גאלב מג'אדלה: צהרים טובים לכולם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מתכבדים לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בדיון בהצעה לסדר, דיון מהיר שהגיע אלינו והיה אמור להתקיים לפני מספר חודשים.

גאלב מג'אדלה: נענינו לפניית שר התיירות, השר הרצוג, כדי שילמד, קודם כל, את הנושא ושיכין את הנושא כמו שצריך.

גאלב מג'אדלה: על כן אני חושב שהדחייה היתה לטובה.

גאלב מג'אדלה: המציע, חבר הכנסת זחאלקה, גם הוא בירך על הנושא של הדחייה, כדי שיהיה לנו נושא יותר מוכן לדיון הזה.

גאלב מג'אדלה: נמצאים כאן אתנו, כמובן, ראש המועצה ג'סר אלזרקא ומוזמנים נוספים.

עבאדי חוסאם: אני ממנהלת הביוב.

עבאדי חוסאם: יעקב צמח מתנצל שהוא לא יכול היה להגיע, אני במקומו.

גאלב מג'אדלה: היינו מעדיפים שתתלווה אליו לוועדה תקופה מסוימת, כדי שתלמד את הנושא טוב.

גאלב מג'אדלה: אדוני, אם אני לא טועה, חדש בתפקיד?

עבאדי חוסאם: לא.

עבאדי חוסאם: אני שבע שנים בתפקיד, את ג'סר אלזרקא אני מלווה כבר הרבה שנים.

גאלב מג'אדלה: אז איפה היית שבע שנים, לא הגעת אלינו?

עבאדי חוסאם: עובד.

מוראד עמאש: בתור ראש מועצה אני יכול להעיד שהוא עבד טוב כל הזמן.

גאלב מג'אדלה: כבוד השר, אנחנו שמחים שאתה אתנו, באיחור אבל לטובה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שחבר הכנסת זחאלקה, המציע, יפתח, אחריו פתיחה קצרה של השר, אחר כך נאפשר לכל הרוצים לדבר ולבסוף סיכום של השר.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, אני מאד מודה לך.

ג'מאל זחאלקה: נעניתי לבקשתו של השר לדחות את הדיון, כי אנחנו באים כאן לא לקלל את החושך אלא כדי להדליק נר.

ג'מאל זחאלקה: אני מטפל בנושא הזה כבר משנת 2003, הנושא עלה, דיברתי עם הרבה גורמים, והיתה בעיה של תוכנית המתאר.

ג'מאל זחאלקה: דיברתי עם השר, שלחתי אליו מכתב, שאילתות, והתשובה היתה שמשרדים אחרים הם האשמים.

ג'מאל זחאלקה: יש לי מכתב כאן מהשר הקודם, השר פורז.

ג'מאל זחאלקה: הנושא הזה, מדובר בו הרבה שנים והוא נלעס הרבה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שכל מי שנמצא כאן מכיר את המצב של ג'סר אלזרקא.

ג'מאל זחאלקה: זה מצב קשה ביותר מבחינה כלכלית חברתית, מצד אחד, מצד שני, יש חלקת חוף שיש בה פוטנציאל אדיר לפיתוח כלכלי.

ג'מאל זחאלקה: זה מקום מקסים מבחינת מיקום שלו, זה מיקום מעולה בארץ, יש שם עתיקות, יש שם חוף דייגים ציורי, הכל יש שם.

ג'מאל זחאלקה: היו תוכניות, היה רצון לעשות משהו וזה לא נעשה.

ג'מאל זחאלקה: טוב שכל הגורמים נמצאים כאן, כי היתה לי בעיה, כבוד היושב ראש, שכל פעם שפניתי לגורם אחד, הוא שלח אותי לגורם אחר.

ג'מאל זחאלקה: פנינו לשר הפנים – לאיכות הסביבה.

ג'מאל זחאלקה: פנינו לחקלאות – אמרו תיירות.

ג'מאל זחאלקה: יש בעיות של הדייגים שם, אני לא רוצה עכשיו לפרט – זו לא ישיבה בנושא החקלאות.

ג'מאל זחאלקה: היו תזוזות קלות בחוף, שמו שתי מנורות חוף, ועכשיו אני מבין שהחברה הממשלתית לתיירות נתנה תקצוב לסלילת דרך לחוף המאושר.

יצחק הרצוג: זה לא החברה הממשלתית לתיירות, זה שר התיירות נתן תקצוב והחברה הממשלתית לתיירות מבצעת.

יצחק הרצוג: היא מקבלת מאתנו את ההנחיה.

ג'מאל זחאלקה: ברור.

ג'מאל זחאלקה: זה כאילו שאמרתי משרד התיירות, אבל זה ספציפית מי שעשה את אזה.

ג'מאל זחאלקה: כמובן, אנחנו מברכים את שר התיירות על היוזמה והעזרה שלו בנושא החוף, אבל אני חושב שיש כאן מקום לטפל בתוכנית.

ג'מאל זחאלקה: התוכניות מוכנות, היו עיכובים בוועדות התכנון, יש עיכובים בירוקרטים, צריך להסיר אותם, ואני חושב שדחיפה ממשרד התיירות ומשרד החקלאות ומשרדים אחרים יכולה לדחוף את התוכנית הזאת קדימה.

ג'מאל זחאלקה: זה יהווה ברכה.

ג'מאל זחאלקה: אני מעריך את הפוטנציאל התיירותי ופוטנציאל הבילוי בחוף – אני חושב שכל מי שיעשה בדיקת כדאיות כלכלית וכדאיות פיתוח, זה מובן מאליו.

ג'מאל זחאלקה: יש עורף גדול מאד של יישובים בסביבה לעניינים תיירותיים ואני בטוח שזה ימשוך גם תיירים מחו"ל.

ג'מאל זחאלקה: בישוב ביקרו גם משלחות מחוץ לארץ, וחלק מהם, כולל ראש עיריית ניו-קאסל, הביעו נכונות לתרום לפיתוח המקום.

ג'מאל זחאלקה: אז אנחנו רוצים לשמוע בשורות, אני מקווה.

ג'מאל זחאלקה: אני רואה שהשר נמצא כאן, וזה סימן לאופטימיות.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תודה לחבר הכנסת זחאלקה.

גאלב מג'אדלה: כפי שהצעתי, שר התיירות יפתח בקצרה ואחר כך נעבור לשאר המשרדים.

גאלב מג'אדלה: אני רק רוצה לומר בהזדמנות זו: קודם כל, אנחנו רואים שהשר נענה ובא לדיון בוועדת הפנים, אולי בניגוד לדיון הקודם – ראש עיריית ירושלים הרבה יותר עסוק, כנראה, לצערי הרב.

גאלב מג'אדלה: בכל פעם שהוועדה פונה לשר התיירות בנושאים שונים ומגוונים, אנחנו לא רק נענים בטיפול אלא גם בנוכחות בוועדה, ואת מה שהוא עושה במשרדו, כפי שאמר חבר הכנסת זחאלקה, אנחנו רואים מעדות קרובה.

גאלב מג'אדלה: בבקשה.

יצחק הרצוג: בוקר טוב לכולכם.

יצחק הרצוג: עניין ג'סר אלזרקא חשוב לי כבר הרבה שנים באופן אישי.

יצחק הרצוג: אני מסכים עם העמדה של המציע.

יצחק הרצוג: ג'סר אלזרקא סובל מכמה בעיות.

יצחק הרצוג: הוא כלוא בתוך אזור שתחום בכביש 2, מצפונו ומדרומו יישובים מבוססים, רמה סוציו-אקונומית נמוכה – נמצא פה ראש המועצה, אנחנו נפגשים הרבה – ועוד בהיותי שר השיכון ראיתי צורך לנסות ולשדרג את כל האזור של ג'סר אלזרקא.

יצחק הרצוג: איזה מנוף יכול להיות למקום?

יצחק הרצוג: יכול להיות לו החוף.

יצחק הרצוג: החוף הזה הוא חוף שאם מסתכלים קצת צפונה וקצת דרומה, שווה המון כסף, ואין סיבה שהוא לא יהפוך מנוף כלכלי.

יצחק הרצוג: ואכן, בתקופתי כשר השיכון רציתי ליזום שם תוכנית פינוי-בינוי.

יצחק הרצוג: היות שחלק מהאזור הוא צפוף מאד, אם אתה משנה את אופיו ובונה שם מתחמים חדשים, כל האזור יכול להתפתח.

יצחק הרצוג: זה לא הסתייע.

יצחק הרצוג: יש בעיות בתוך היישוב עצמו שאי אפשר להתעלם מהן, גם טענות על זכויות קרקע בין משפחות, גם נושא של מעמד הדייגים באתר עצמו, דברים הרבה יותר מסובכים ממה שנראה על פניו, והם מוכרים לנו בכל קהילה ובכל יישוב בארץ.

יצחק הרצוג: בתור שר התיירות, מהיום הראשון – ויש לי סיכום דיון על זה עם שר האוצר.

יצחק הרצוג: בפגישה הראשונה שלי עם שר האוצר אמרתי: אני מבקש בקשה מיוחדת, לשדרג את ג'סר אלזרקא.

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: כי באמת, כמו שתיארת, זה חוף ציורי, כפר דייגים בן 150 שנה, אתר שיש לו פוטנציאל יוצא דופן, והוא יכול להתאים לא רק לכלל המדינה, אלא גם למגזר הערבי בתור חוף מפותח.

יצחק הרצוג: החברה הממשלתית לתיירות פיתחה בזמנו אתרים בג'סר אלזרקא וגם את החוף, והשנה אישרנו עוד מענק – שנכנס לעבודה ויסתיים בפברואר 2007 – של שדרוג החוף.

יצחק הרצוג: אבל – ואת זה אני אשמע פה את המשתתפים ואחר כך אפרט לכם מה אנחנו עושים בפועל כדי לקדם את זה – לג'סר יש מספר דברים שמבחינת משרד התיירות הם מאד חשובים: הגישה לשמורת נחל תנינים – שדרך אגב, יש שיתוף פעולה בעניין זה של רשות הטבע והגנים עם המועצה – פרויקט דרך המים העתיקה, שאני אפרט אחר כך שאנחנו הולכים להרים אותו כפרויקט מאד מרכזי בפיתוח התשתיות בארץ – מעגן הדיג המיוחד והציורי שעליו דיברנו, חוף הים, וכמובן השלמה ותיקון בתוכנית המתאר הארצית – בטח ראש המועצה ואנשי משרד הפנים ידברו על כך.

יצחק הרצוג: אז בכוונתי – נפרט בסיכום צעדים נוספים שאנחנו נוקטים – לעשות סיור מאד גדול בתחילת פברואר יחד עם שר החקלאות, ראש מנהל מקרקעי ישראל וגורמים נוספים שיוזמנו, כדי לסכם את תוכנית הפעולה ל-2007.

יצחק הרצוג: אבל קודם אני אשמע את המשתתפים, איש איש בתחומו, ואז אני אסכם את הכוונות הטובות שלנו לגבי שינוי החזות התיירותית של ג'סר אלזרקא ושינוי איכות החיים של התושבים.

יצחק הרצוג: אני אציין שנמצאים אתנו כאן גדי נהיר מהחברה הממשלתית לתיירות, חנה קורן שאחראית על כל נושא הפיתוח במגזר הכפרי ותחום פיתוח התשתיות גם במגזר הערבי, אצלנו, ויועצי ויד ימיני זידאן כעביה.

יצחק הרצוג: תודה.

גאלב מג'אדלה: הרכב מלא.

יצחק הרצוג: אני לדיונים שלך מתייחס ברצינות, אדוני יושב ראש הוועדה.

גאלב מג'אדלה: תודה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אדוני ראש המועצה רוצה לפתוח או רוצה לשמוע את משרדי הממשלה?

מוראד עמאש: לא, אני אפתח.

מוראד עמאש: אני מברך על הישיבה הזאת, על הדיון הדחוף, ומודה לחבר הכנסת זחאלקה שביקש אותו, וגם מעריך את השר הרצוג שנרתם לטובת היישוב ג'סר אלזרקא ואנחנו בפגישות מתמידות אתו בנושא קידום היישוב מבחינה תיירותית.

מוראד עמאש: היישוב ג'סר אלזרקא פועל באורח שיטתי, ומתוכנן לקראת פיתוח מקור תעסוקתי וכלכלי, הקמת כפר תיירותי עם מיטב המתכננים והיועצים.

מוראד עמאש: הבעיה הרצינית בישוב היא חוסר מקור כלכלי ופרנסה לתושבים.

מוראד עמאש: כידוע, ביישוב אבטלה עמוקה, חסרים שטחים פנויים להקמת תעסוקה או חקלאות.

מוראד עמאש: האחוז המדווח ללשכת התעסוקה הוא 4.9, וזה לא מייצג את המציאות והאמת.

מוראד עמאש: ג'סר אלזרקא הוא היישוב הערבי היחיד עם נגישות לחוף הים, גורם שיכול ליצור פוטנציאל מהותי לשינוי הכפר ומנוף כלכלי.

מוראד עמאש: אנחנו מאמינים שהמשיח של האזור הזה הוא כפר תיירותי לחוף הים.

מוראד עמאש: אנחנו פועלים בתיאום מלא עם רשות הגנים הלאומיים ומנהל מקרקעי ישראל.

מוראד עמאש: הם שותפים מלאים לכל הבקשות שלנו ואותה מטרה שיש לנו, לקדם את החוף שם, גם הם שותפים מלאים לה אתנו.

מוראד עמאש: ובטוח שגם החברה הממשלתית לתיירות – נמצאים פה גם גדי נהיר וחנה קורן, שגם הם הולכים אתנו יחד בנושא הקידום.

מוראד עמאש: אנו גם פועלים לתיאום עם הרשות המקומית השכנה שהיא מועצה אזורית חוף הכרמל.

מוראד עמאש: בדיון שהתקיים בשבוע שעבר תמך בחום גם כרמל סלע, ראש המועצה האזורית בקידום התוכנית.

מוראד עמאש: הוא מאמין בפוטנציאל התיירותי האדיר בפיתוח היישוב.

מוראד עמאש: הפרויקט מורכב מארבע אטרקציות של נופש ותיירות.

מוראד עמאש: אני מזכיר אותן: 1.

מוראד עמאש: חוף רחצה מוכרז מזה 11 שנה.

מוראד עמאש: מופעל בכוח משרד הפנים ובתיאום אתו.

מוראד עמאש: יש להעשירו בסוכות צל ולהוסיף תשתיות קרקעיות כגון: ביוב מרכזי, הרחבת החניון.

מוראד עמאש: מיותר לציין שהחוף משמש את המגזר הערבי וגם את האוכלוסייה היהודית.

מוראד עמאש: 2.

מוראד עמאש: מעגן הדייג, שקיים מעל 100 שנה.

מוראד עמאש: יש לשקמו בהתאם לתוכנית שהכינה המועצה המקומית במימון ובשיתוף החברה הממשלתית לתיירות - - -

קריאה: ומשרד התיירות.

מוראד עמאש: כן.

מוראד עמאש: שלושים משפחות מתפרנסות מהדייג, נדרש להחליף את ביתני הציוד, להקים קיר-ים, אגף שירותים, הרחבת והעמקת המעגנה, הגבהת ריף הסלעים כהגנה מהגלים וביצוע תשתיות תת קרקעיות.

גאלב מג'אדלה: כמה דייגים?

מוראד עמאש: שלושים משפחות, והמספר הולך וגדל.

מוראד עמאש: כי לאנשים אין לאן ללכת.

מוראד עמאש: זו הפרנסה היחידה שלהם.

גאלב מג'אדלה: והם מסכימים למה שאדוני מציע?

מוראד עמאש: כן.

מוראד עמאש: בטח.

יצחק הרצוג: על התוכניות?

יצחק הרצוג: יש על זה ויכוחים.

מוראד עמאש: זו הבקשה שלהם.

יצחק הרצוג: על חלק מהפיתוח היתה להם התנגדות.

יצחק הרצוג: אתה יודע.

מוראד עמאש: טוב.

מוראד עמאש: 3.

מוראד עמאש: תל התנינים, שהיא נקודת תצפית של 360 מעלות, כולל שרידי ארכיאולוגיה מעניינים מאד מעל התל.

מוראד עמאש: זה קרוב מאד למעגן הדייג.

מוראד עמאש: 4.

מוראד עמאש: הרחבת שמורת נחל תנינים – התוכנית נותנת מענה גם להרחבת שמורת הנחל.

מוראד עמאש: ביקשנו גם בקשה לשינוי ייעוד מחקלאות למגורים ליד רצועת נחל תנינים, כדי שנבנה חזית מסחרית לתושבים שם.

יצחק הרצוג: ואיפה זה עומד?

מוראד עמאש: הוגשה בקשה לוועדה המקומית.

מוראד עמאש: הטיפול בנושא נמשך מעל 13 שנים.

מוראד עמאש: אני אבקש מכבוד חברי הוועדה לפעול ולשים קץ לסחבת הנוראית, ולאפשר לנו לפעול לטובת הציבור בכלל ולרווחת התושבים בפרט.

מוראד עמאש: הממשלה ואנשי האוצר נוהגים לדבר על צורך במתן חכה ואפשרות לתעסוקה ופרנסה, ולא לעסוק בחלוקת דגים.

מוראד עמאש: אצלנו החכה היא הטלת משמעת.

מוראד עמאש: המועצה מגייסת תקציבים לשיפור מעגן הדייג והכשרת החוף.

מוראד עמאש: אני מבקש שכולנו ביחד נרים את כפר התיירות, ויש לנו שיתוף מלא עם רשות הגנים, עם מנהל מקרקעי ישראל, כל הגופים הרלוונטיים לעניין הזה, וזה חייב תמיכה ממשלתית כזאת פעם אחת, כדי לקדם את זה.

מוראד עמאש: תודה רבה לכולכם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: משרד הפנים, בבקשה.

אילנה שפרן: אני מרכזת את הולחוף - הוועדה לשמירה על הסביבה החופית - אבל ביקשו ממני גם מהוועדה המחוזית חיפה לייצג אותם.

יצחק הרצוג: הולחוף נולד בשולחן הזה.

אילנה שפרן: נולד, גדל והתפתח.

אילנה שפרן: אני חושבת ששיתוף הפעולה הוא גם עם ממשרד הפנים בסופו של דבר.

אילנה שפרן: אנחנו גם רואים את התוכנית מאד חשובה ומאד חיובית.

אילנה שפרן: התוכנית יש לה שלבים.

אילנה שפרן: בשלב הראשון היתה תוכנית אחת כוללת שכללה גם את כפרי הנופש וגם את חוף הים, ורק מכיוון שרצו להקל על מלאכת האישור, החליטו לפצל את התוכנית הזאת לשני חלקים.

אילנה שפרן: החלק היותר קשה שמהווה שינוי לתוכניות מתאר ארציות החליטו לפתור אותו בתוכנית אחת, והחלק שראו שמתקדם יותר מהר, החלק של החוף, החליטו לקדם אותו בנפרד.

אילנה שפרן: ובאמת התוכנית הזאת לחוף הים הגיעה בשבוע שעבר לולחוף אחרי שהוועדה המחוזית חיפה החליטה להפעיל את התוכנית.

אילנה שפרן: יש כמה שלבים שמחויבים על ידי החוק, אותו חוק שקבע את הוועדה לשמירה על הסביבה החופית, שצריכים גם להיות נדונים בה.

אילנה שפרן: אני חייבת להגיד שהתוכנית הזאת, למרות שאנחנו באמת חושבים שהיא תוכנית חשובה וצריך לקדם אותה, יש פעמים שהיא סותרת תוכניות קיימות, וצריך לפתור את הבעיות האלה.

אילנה שפרן: צריך לקבל הקלות מתוכנית החופים, מתוכנית שמורות הטבע, מתוכנית היערות.

אילנה שפרן: יש עוד עבודה בדרך, אבל אנחנו בהחלט מקדמים אותה, ואנחנו מקווים שהיא באמת תגיע בקרוב לסיומה, לפחות התוכנית לחוף הים.

גאלב מג'אדלה: איזה תוכניות קיימות יש שהיא סותרת אותן?

אילנה שפרן: תמ"א 13, החופים - - -

יצחק הרצוג: תמ"א – למה הסתירה?

אילנה שפרן: הסתירה היא מכיוון שהמעגן שמצוין בתוכנית של החופים לא מצוין בתמ"א 13.

אילנה שפרן: היא לא קבעה שם מעגן.

אילנה שפרן: תוספת של מעגן לתוכנית החופים היא – אין מה לעשות – שינוי תמ"א.

יצחק הרצוג: מה זה אומר, מעגן?

אילנה שפרן: התוכנית קובעת שבונים שובר גלים בתוך הים – אמנם הוא לא גדול, אבל יוצרים מעין נמל קטן לסירות.

אילנה שפרן: מעגן.

גאלב מג'אדלה: מתי אושרה התמ"א?

אילנה שפרן: תמ"א 13 לחופים אושרה בשנת 1983.

גאלב מג'אדלה: ג'סר אלזרקא היה קיים לפני 1983.

יצחק הרצוג: הכפר קיים שנים.

יצחק הרצוג: ככפר דייגים.

אילנה שפרן: זה נכון, אבל יש סימונים של מקומות שהתמ"א חשבה שצריך להיות שם מעגן.

אילנה שפרן: יש מעגן טבעי אבל אין מעגן בנוי בכפר.

גאלב מג'אדלה: אז למה התמ"א לא התחשבה במצב קיים?

אילנה שפרן: אני לא יודעת מה היה ב-1983.

גאלב מג'אדלה: אבל את לא יכולה היום לבוא ולהגיד שג'סר אלזרקא צריכה להתאים את עצמה לתמ"א.

גאלב מג'אדלה: התמ"א צריכה להתאים את עצמה לג'סר אלזרקא.

יצחק הרצוג: לא.

יצחק הרצוג: צריך לתקן את התוכנית, פשוט.

אילנה שפרן: לא.

אילנה שפרן: מה שאני אומרת זה שצריך לעשות שינוי לתמ"א 13.

יצחק הרצוג: וכמה זמן זה ייקח?

יצחק הרצוג: בינתיים צריך לפתח את המקום הזה.

אילנה שפרן: נכון.

אילנה שפרן: אז יש כל מיני דברים שהעלינו.

אילנה שפרן: בין היתר, בהתחלה, לא לבנות מעגן על מנת שלא נצטרך את השינוי הזה, אלא לפתח את כפר הדייגים עם המעגן הקיים.

אילנה שפרן: אני אומרת: התוכנית הזאת, כמה שהיא ראויה, יש לה קשיים בדרך שנובעים מזה שיש תוכניות שאושרו על ידי הממשלה וקורים דברים אחרים בדרך.

אילנה שפרן: אז בסדר, צריך להתמודד עם זה.

אילנה שפרן: אני לא אומרת שאי אפשר.

גאלב מג'אדלה: להתמודד עם זה צריך.

גאלב מג'אדלה: בינתיים, קו העוני עולה.

אילנה שפרן: אז אני אומרת: מה שאפשר לפתח כרגע, אנחנו מציעים לפתח כרגע, ומה שצריך לעשות בו שינויים כמו לבנות את המעגן – יכול להיות שנבנה את המעגן בשלב הבא.

אילנה שפרן: החלק השני של התוכנית, שהוא לכפרי הנופש, אמנם היו דיונים עם הוועדה המחוזית חיפה והוגשו הפרקים הראשונים לתסקיר, אבל עדיין בעצם התוכנית לא הוגשה לוועדה המחוזית, כולל הפרקים הסופיים של התסקיר.

אילנה שפרן: ולכן, למרות שרוצים לדון בה, אי אפשר לדון בה כל עוד היא לא מוגשת.

גאלב מג'אדלה: מי צריך להגיש את זה?

אילנה שפרן: היזם של התוכנית.

אילנה שפרן: אני לא יודעת אם זה מנהל מקרקעי ישראל - - -

יצחק הרצוג: יש שם קרקע מנהל.

חנה ארליך: אני מהנדסת ועדה מחוזית שומרון.

חנה ארליך: היה דיון בוועדה המחוזית, אין החלטה להפקיד, יש החלטה עקרונית לתמוך, עם רשימה של תנאים.

גאלב מג'אדלה: מה ההבדל בין החלטה עקרונית לתמוך לבין הפקדה?

אילנה שפרן: הפקדה זה אומר שממלאים תנאים, ואחר כך כבר יש את הפרסום להפקדה להתנגדויות.

אילנה שפרן: זאת החלטה שלפיה עדיין אי אפשר להפקיד.

חנה ארליך: נכון, כי צריך למלא את התנאים.

גאלב מג'אדלה: גבירתי אמורה לייצג את הוועדה המחוזית?

אילנה שפרן: כן.

גאלב מג'אדלה: למה יש החלטה לתמוך במקום החלטה להפקדה?

אילנה שפרן: כשמגישים תוכנית ויש תסקיר, יש פרקים ראשוניים שבוחנים חלופות.

אילנה שפרן: במקרה הזה, חלופות איך בונים, האם כך או אחרת.

אילנה שפרן: הגיעו להסכמה על איך בונים.

גאלב מג'אדלה: מי הגיע להסכמה?

אילנה שפרן: הוועדה המחוזית עם הוועדה המקומית והיזמים, אומרים: אוקי, לכיוון הזה אנחנו מסכימים.

אילנה שפרן: עדיין צריך לעשות את ההשלמות הנדרשות לתסקיר.

אילנה שפרן: יש תסקיר שהוא חייב להיות עם הגשת התוכנית.

אילנה שפרן: התסקיר הזה עדיין לא שלם – חסרים בו פרקים ג' ד' ה' – ועדיין המסמכים של התוכנית לא חזרו לוועדה המחוזית.

יצחק הרצוג: ומי עובד על התסקיר?

יצחק הרצוג: המועצה?

קריאה: לא.

קריאה: מנהל מקרקעי ישראל.

גאלב מג'אדלה: מי כאן נציג המנהל?

שי רגב: אני.

אילנה שפרן: אני מדברת על החלק של אורך החוף, של כפרי הנופש.

גאלב מג'אדלה: יש סיכוי שהמנהל ישלב ידיים עם הוועדה המחוזית שומרון ויכין את התסקירים ויעביר אותם לוועדה המחוזית, בעזרת ה'?

שי רגב: הייתי שמח לתלות לכם פה מפה.

גאלב מג'אדלה: אתה יכול לתלות.

יצחק הרצוג: אפשר.

יצחק הרצוג: יכולת לבקש, זה נורא פשוט.

שי רגב: עדיף מראה עיניים ממשמע אוזניים.

שי רגב: קודם כל, כדי שנבין על מה מדובר: זה ג'סר, זה נחל תנינים פה, מצפון, מדרום אנחנו רואים את קיסריה, שכונת הווילות.

שי רגב: שני המתחמים שאנחנו מדברים עליהם הם כפר הדייגים, והמתחם שאנחנו קוראים לו: התוכנית של המנהל.

שי רגב: אז כל המתחמים הם פה, נמצאים בתחום הקו הכחול.

שי רגב: פה זה בקנה מידה יותר גדול, ופה תבינו למה אנחנו נמצאים בוועדה בכלל.

גאלב מג'אדלה: אתם נמצאים בוועדה כי אתם עובדים לאט.

שי רגב: או.

שי רגב: אז רק להסביר למה.

שי רגב: השטח הצהוב הגדול, זה השטח שמיועד לשמורת טבע לפי תמ"א 8 שהזכירו אותה לפני.

שי רגב: השטח הירוק מיועד לייעור לפי תמ"א 22.

שי רגב: פה יש את שמורת טבע נחל תנינים, שהיא בתמ"א 8.

שי רגב: עכשיו אתם רואים שכל השטחים האלה במרכז התוכניות.

יצחק הרצוג: תראה לנו איפה כפר הדייגים, בבקשה?

שי רגב: כפר הדייגים הוא פה.

יצחק הרצוג: איפה המעגן אמור להיות?

אילנה שפרן: ממש מול כפר הדייגים.

שי רגב: ממש מול.

שי רגב: תמ"א 35 שנותנת לנו את הרקע פה, מגדילה עוד יותר, כנראה, את שמורת נחל תנינים, ואז הוא נכנס ממש לתחום התוכנית שלנו.

שי רגב: עכשיו, כמו שאמר בתחילת הדברים חבר הכנסת זחאלקה, השטח הזה מאד מתאים לתיירות, כי יש פה ערכי טבע מאד מאד מיוחדים.

שי רגב: עכשיו, יש פה קונפליקט.

שי רגב: מצד אחד אתה רוצה לעשות פיתוח, לבנות, מצד שני אתה רוצה לשמור את ערכי הטבע, כדי שימשכו תיירים.

שי רגב: ועל זה אנחנו בדיוק יושבים.

שי רגב: האיזון העדין הזה בין הפיתוח לשימור, הוא משחק הפינג-פונג.

יצחק הרצוג: אז איפה זה עומד?

יצחק הרצוג: מתי גומרים את האיזון הזה?

שי רגב: תסקיר איכות הסביבה - - -

ג'מאל זחאלקה: אתה רוצה כמה מקומות שעושים את האיזון הזה?

יצחק הרצוג: אנחנו מטפלים בעשרות נקודות כאלה, ג'מאל.

יצחק הרצוג: היום מאד מקפידים על זה.

שי רגב: היום זה מאד רגיש.

שי רגב: תסקיר השפעת הסביבה שעכשיו הזכירו אותו - - -

יצחק הרצוג: מתי יסתיים התסקיר?

יצחק הרצוג: איפה זה עומד?

שי רגב: נשארו כמה פרקים להשלמה לפי דרישת המשרד לאיכות הסביבה.

שי רגב: היה תסקיר ראשוני.

שי רגב: תכף אני אגע בכל הפרטים האלה.

גאלב מג'אדלה: כמה זמן בדרך כלל תסקיר כזה לוקח?

שי רגב: תלוי בדרישות של המשרד לאיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: הדרישות משתנות ממקום למקום?

שי רגב: כן.

אילנה שפרן: זה לוקח חודשים.

ג'מאל זחאלקה: זה לוקח חודשים?

ג'מאל זחאלקה: כמה?

ג'מאל זחאלקה: שלושה, שישה, שנה, שנתיים, שלוש?

שי רגב: לא, לא.

שי רגב: פחות.

אילנה שפרן: לדעתי זה לוקח חודשים.

אילנה שפרן: אני לא מכירה את התסקיר ספציפית במקום הזה, אבל כיוון שזה אזור כל כך רגיש, אני מניחה ששאלו שם הרבה שאלות.

יצחק הרצוג: האם אפשר להאיץ את זה?

יצחק הרצוג: אנחנו כאן נבדוק את זה, אבל תבדקי גם את.

גאלב מג'אדלה: אני בבוקר מוקדם, בימים רגילים – מכירים את החוף בין שדות ים לתחנת הכוח?

קריאות: כן.

גאלב מג'אדלה: אני הולך שם.

גאלב מג'אדלה: בדרך כלל יש הליכה שם.

גאלב מג'אדלה: גם הוא חוף רגיש.

יצחק הרצוג: נכון.

גאלב מג'אדלה: יש סיכוי שאנחנו גם ניקח - - -

קריאות: - - -

יצחק הרצוג: התחושה היא שגוררים את זה הרבה יותר מאשר את החוף השני.

גאלב מג'אדלה: אתם יודעים, אני מכיר את החוף הזה שאני מספר לכם עליו 21 שנה.

גאלב מג'אדלה: קמו עליו בינתיים לא רק מרכז ימי, בתי קפה ומסעדות, ועכשיו גם אולם חתונות מהטובים והיקרים בארץ, מזכוכית.

גאלב מג'אדלה: אני התחלתי ללכת שם בסוף מאי, כשראיתי את ההתחלה, בספטמבר כבר הייתי שם בחתונה.

יצחק הרצוג: טוב.

יצחק הרצוג: עכשיו, מה אומר אדוני מהמנהל על זה?

חנא סוייד: אני יכול להוסיף שאלה, בבקשה?

חנא סוייד: אדוני, אני רוצה לשאול אותך: אתה הזכרת כאן 4 תוכניות תמ"א.

חנא סוייד: אתם, הצוות הטכני.

חנא סוייד: תמ"א 13, תמ"א 8, תמ"א 22 ותמ"א 35.

חנא סוייד: עכשיו, אני מבקש שאלה - - -

יצחק הרצוג: רואים שהיית ראש מועצה.

חנא סוייד: בהערכה סבירה, לא בשביל להעביר דברים כאן:

חנא סוייד: כמה זמן אתה חושב צריך כדי לשנות את ארבע התמ"אות האלו?

חנא סוייד: ותן זמן – יתחשבנו אתך פה.

שי רגב: זאת שאלת מיליון דולר.

חנא סוייד: אני יכול להגיד לראש המועצה שהנכד שלו יראה משהו.

שי רגב: אתה, איך להגיד, הקדמת תרופה למכה.

שי רגב: כי אני רציתי לדבר על העתיד - - -

חנא סוייד: אני לא מבין על מה אתם מדברים.

שי רגב: כי אני רציתי לדבר על העתיד ולהגיד - - -

חנא סוייד: אני רציתי דווקא להגיד לשר שאם הוא יכול לעשות בלי היתרים ובלי שינויי תוכניות, שיעשה.

חנא סוייד: ולא – הוא לא יעשה.

יצחק הרצוג: את כפר הדייגים אני יכול לפתח בלי קשר לזה, כי הכפר קיים.

יצחק הרצוג: מה זה קשור?

יצחק הרצוג: זה חלק מהתוכנית.

חנא סוייד: אני לא בטוח אם משרד הפנים יסכים.

יצחק הרצוג: אנחנו נעבוד עם משרד הפנים.

חנא סוייד: לפי התגובה, אני רואה שלא.

שי רגב: אפשר לדבר על העתיד?

שי רגב: חבר הכנסת חנא סוויד צודק מאד בקשר לעתיד, והעתיד צופן הרבה יותר קשיים ממה שהיו בעבר.

שי רגב: יש לנו את המעבר מכשולים הזה של התמ"אות והבעיה הכי גדולה שצפויה לנו זאת בעיית הנגישות, בכלל.

שי רגב: איך אנחנו מגיעים לשטח הזה?

שי רגב: כדי להגיע לפה אנחנו צריכים להעביר כביש שיעבור דרך הכפר, דרך קרקעות פרטיות.

שי רגב: ואנחנו כבר יודעים מהמועצה היום שיש בעיה עם הפקעות, ואנחנו עדיין לא יודעים איך נתמודד עם זה.

יצחק הרצוג: מה רמת הנגישות היום לחוף?

יצחק הרצוג: הדרום היא או מדרום או מצפון.

שי רגב: הנגישות – מצפון אלה קרקעות פרטיות.

שי רגב: המועצה טוענת שיש לה קשיים עם הפקעות.

שי רגב: אנחנו רואים כבר היום, כשאנחנו נדרשים לתת שטחים שמיועדים למגורים למחוסרי הקרקע בכפר, המועצה מבקשת להסב אותם לקרקעות ציבוריות, כיוון שהיא לא מסוגלת להפקיע אותן.

יצחק הרצוג: אני רמזתי לזה בנושא של פינוי-בינוי.

יצחק הרצוג: אני יודע שהבעיה הפנימית של הבעלויות בכפר הזה מעכבת כל אפשרות של פיתוח וזו בעיה של פרנסי הכפר, אם הם מסוגלים להתמודד אתה.

יצחק הרצוג: אני לא יודע.

שי רגב: בדיוק.

חנא סוייד: אני חושב שצריך להוסיף לזה עוד בעיה.

חנא סוייד: שיש לך 12,000 תושבים שיושבים על 1,000 דונם.

חנא סוייד: זו הבעיה העיקרית.

יצחק הרצוג: בסדר, אז בפינוי-בינוי רצינו להוסיף עוד.

חנא סוייד: כמה אפשר להוסיף באלף דונם?

חנא סוייד: כמה?

יצחק הרצוג: אתה יכול להרחיב, עוד הרבה.

חנא סוייד: כמה?

חנא סוייד: איפה?

חנא סוייד: אם בקטע הזה – אני מכיר את הנושא הזה על בוריו, דרך אגב.

חנא סוייד: ולא מידיעה כללית.

חנא סוייד: אם בקטע הזה מדברים על 4 תמ"אות.

חנא סוייד: הוא לא הזכיר לך עוד את התמ"מ 6 ואת השמורה שמצד צפון ואת המכשול מחול.

יצחק הרצוג: טוב, אתה לא צריך לדכא לגמרי את ראש המועצה.

יצחק הרצוג: בוא ניתן לו קצת אופטימיות.

חנא סוייד: תראה, אני חושב שהוא צריך לדעת מול מה הוא עומד.

חנא סוייד: אולי הוא צריך לפתח עוד יכולות.

מוראד עמאש: אני ציינתי משהו בוועדת הולחוף, שאם לא יתנו קידום לתוכניות האלו בתוך השנתיים האלו, האנשים עצמם יפלשו לשם ויעשו מה שבא להם.

קריאה: לא, חס וחלילה.

שי רגב: עוד בקשה קטנה.

שי רגב: דיברו פה הרבה על תיירות.

שי רגב: חבר הכנסת זחאלקה דיבר, משרד התיירות דיבר, שר התיירות דיבר.

שי רגב: אבל כמו שאמר חבר הכנסת חנא סוויד, יש בעיית מגורים, וזה עולה כל הזמן בדיונים מול המועצה, שאמנם זה טוב ויפה תיירות, אבל אנשים צריכים לגור פה.

שי רגב: והמינון בין התיירות לבין המגורים עולה על השולחן כל הזמן.

יצחק הרצוג: אבל יש לך את התוכנית של ה-60 דונם.

יצחק הרצוג: זה לא למגורים?

יצחק הרצוג: איפה היא עומדת?

שי רגב: זה למגורים.

יצחק הרצוג: אז קודם כל כדאי שתסביר שיש תוכנית של המנהל ל-60 דונם, ממשרד השיכון, לפתח בה מגורים.

יצחק הרצוג: איפה עומדת התוכנית?

חוה ארליך: יש מגרש אחד של 60 יחידות.

חוה ארליך: לא 60 דונם.

חוה ארליך: 60 יחידות.

יצחק הרצוג: איפה ה-60 יחידות?

יצחק הרצוג: מה עם זה?

חנה ארליך: יש ויכוחים על הבינוי.

חנה ארליך: אני מקווה שיימצא לזה פתרון.

חנה ארליך: משרד השיכון הולך על המינימום ואנחנו חושבים שלא צריך ללכת על המינימום.

יצחק הרצוג: איפה?

יצחק הרצוג: זה אצל צביה אפרתי?

חוה ארליך: אבל זה דווקא לא בעיה.

חוה ארליך: את זה אפשר מחר בבוקר להוציא.

יצחק הרצוג: נכון.

יצחק הרצוג: זה ישחרר קצת לחץ ביישוב.

שי רגב: עדיין המועצה מבקשת עוד מגורים, וכמו שאמרתי, אחד הנושאים שעולים וחוזרים זה היחסיות בין מידת ההפרשה לתיירות לבין מידת ההפרשה למגורים, וזה נושא שבקונפליקט מול משרד התיירות, מול הוועדה המחוזית, מול המשרד לאיכות הסביבה והמועצה כמובן, שאנחנו רוצים גם לרצות אותה, בעיקר.

שי רגב: אבל יש אילוצים מלמעלה, עם כל התמ"אות.

שי רגב: 13, תיירות, כל הנושאים האלה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: נציגי המנהל אמרו את שלהם, נציגי משרד הפנים אמרו את שלהם.

גאלב מג'אדלה: מנהלת הביוב רוצה לומר משהו?

עבאדי חוסאם: כן.

עבאדי חוסאם: בסך הכל אנחנו בשנים האחרונות סידרנו את מירב התשתיות בתוך היישוב, יש את השלד הראשי שמזרים את השפכים לקצה במרכז חדרה.

עבאדי חוסאם: בתוכנית הזאת מדובר שם להקים שתי תחנות שאיבה קטנות וקווי סניקה.

עבאדי חוסאם: התוכניות כבר היו אצלנו, אושרו, אנחנו מדברים על תקציב של כמיליון ו-600,000 שקל, וזה נמצא בתוכנית העבודה שלנו לשנת העבודה 2007-8.

עבאדי חוסאם: ברגע שתהיה התקדמות, אנחנו יוצאים לעבודה.

גאלב מג'אדלה: מה ההשקעה שלכם?

עבאדי חוסאם: חמישים אחוז מענק חמישים אחוז הלוואה.

גאלב מג'אדלה: רשות הטבע והגנים.

ענת יציב: הרשות רואה חשיבות מאד גדולה בפיתוח של ג'סר.

ענת יציב: היא עושה ככל שביכולתה לעזור ולתמוך.

ענת יציב: גם מערך הכניסה לשמורת טבע נחל תנינים הוא בכוונה מדרום, מתחום היישוב, למרות שהיו עלינו לחצים מאד גדולים שמערך הכניסה יהיה מצפון.

ענת יציב: אנחנו ביקשנו שהוא יהיה מדרום, מתוך היישוב.

ענת יציב: עשינו גם פיתוח לפני מספר שנים בשטח של נחל תנינים לרווחת התושבים.

ענת יציב: אנחנו גם נעזרים בתוכנית המערבית של חוף הים ואנחנו עושים ככל שביכולתנו לעזור לקדם אותה.

ענת יציב: בשנת 1999 היא כבר היתה במועצת גנים, בסוף החודש הזה היא עולה בשנית למועצת גנים, ואנחנו כמובן נתמוך בה שם, ואחרי זה היא תגיע גם שוב ל- - - אחרי שהיא תעבור את המליאה של הולחוף.

ענת יציב: לגבי תמ"א 8 – שזה מה שאני יכולה להגיד – זה שלפחות לגבי התוכנית המערבית של חוף הים לא צריכה להיות בעיה, כי תמ"א 8 מייעדת את השטח לגן לאומי וגם התוכנית המפורטת מייעדת את השטח לגן לאומי.

ענת יציב: זאת הסיבה שהתוכנית הזאת, שהיתה אחת גדולה, פוצלה לשתיים.

ענת יציב: שלפחות החלק המערבי שהוא יותר פשוט ויותר קל, ומוסכם על רוב המשרדים, יוכל להתקדם מהר.

ענת יציב: זה לא ממש קרה, אבל אני מקווה שאנחנו רואים את הסוף כרגע ואפשר יהיה לקדם את זה במהירות.

יצחק הרצוג: חנה, אני רק מבקש שהנציגים שלנו במועצת גנים וכל אלה, יתמכו בפרויקטים לקידום התוכנית הזאת.

יצחק הרצוג: תעבירי מסר.

יצחק הרצוג: לא יודע מי זה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: משרד החקלאות ופיתוח הכפר, בבקשה.

אילנה הורנשטיין: משרד החקלאות למעשה מתייחס לחלק של הדייג כענף חקלאי, כמובן, ובכפר יש 11 דייגים בעלי זכות לעסוק בדייג, מאלה קיבלו רישיון רק ארבעה ב-2006.

גאלב מג'אדלה: סליחה, יש לי שאיפה להיות דייג, אבל עוד לא הצלחתי.

גאלב מג'אדלה: מה זאת אומרת יש 11, אבל רק ארבעה קיבלו?

יצחק הרצוג: ולנו אמרו שיש 30?

אילנה הורנשטיין: למעשה בכפר יש צורך ברישיון כדי לעסוק בדייג, בגלל הדגה שמידלדלת.

אילנה הורנשטיין: וביקשו רישיון בשנה הזאת, ב-2006, רק ארבעה.

אילנה הורנשטיין: חלק יכול להיות בגלל זה שהפסיקו לצאת לים לדוג - - -

מוראד עמאש: סליחה.

מוראד עמאש: אין להם כסף לשלם אפילו את האגרה.

מוראד עמאש: הם לא מכסים את האגרה.

יצחק הרצוג: כמה זה האגרה?

מוראד עמאש: 250 שקל – אין להם.

מוראד עמאש: ונמאס להם, פשוט מאד.

מוראד עמאש: המעגנה שם במצב נורא.

אילנה הורנשטיין: למעשה, יש 11 דייגים שיש להם זכות לעסוק בדייג, אבל השנה לא חידשו רובם.

יצחק הרצוג: איזה דגים מביאים משם?

קריאה: יש בורי, פלאמידה.

נאדיה חילו: כל שנה צריך לשלם את האגרה?

יצחק הרצוג: אגרת רישיון, כמו כל נושא.

יצחק הרצוג: אנחנו משלמים על אלף דברים.

גאלב מג'אדלה: מה עושה משרד החקלאות כדי לסייע לדייגים?

אילנה הורנשטיין: למעשה, בין השנים 1994-1996 משרד החקלאות שיפץ את המעגנה.

אילנה הורנשטיין: זה עלה חצי מיליון שקל.

אילנה הורנשטיין: השיפוץ כלל העמקת נתיב השיט, העמקת המעגנה, הצבת אורות ניווט הן בכניסה למעגנה והן אורות ורטיקליים, בתחילת 1996 חנך סגן שר החקלאות דאז את המעגן, אבל לצערנו לפני שנתיים חובלו אורות הניווט והם כעת אינם שמישים.

אילנה הורנשטיין: דבר נוסף שנעשה זה ב-1996 היה קורס לדייגים והשתתפו בו עשרים משתתפים.

אילנה הורנשטיין: זה למעשה מה שעשה משרד החקלאות עד עכשיו.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: מישהו עוד רוצה להגיד משהו?

גדי נהיר: כן.

גדי נהיר: אני מלווה את היישוב, בחברה הממשלתית לתיירות, תקופה די ארוכה.

גדי נהיר: אנחנו עובדים ביחד.

גאלב מג'אדלה: כמה שנים?

גדי נהיר: שש שנים.

גדי נהיר: אנחנו מנסים לקדם יחד את התוכניות, ויחד הנושא של התב"ע גם הוא ממומן על ידי משרד התיירות בכל הנוגע לקידום התוכניות.

גדי נהיר: מה שאני רוצה לציין – יש תוכניות שייקח זמן עד שנקבל את האישורים להן, אבל יש דברים שאפשר לעשות מיידית.

גדי נהיר: ובמידה ויאשרו לנו לקבל תקציבים, אז יש לנו כמה רעיונות שעבדנו עליהם יחד עם המועצה.

גדי נהיר: דבר ראשון, יש את הנושא יחד עם רשות הטבע והגנים.

גדי נהיר: יש הרבה מאד מבקרים בנחל תנינים, ואנחנו חושבים שהיישוב לא נהנה מספיק מבחינת הכנסה ותעסוקה מהפרויקט הזה, ויש לנו תוכניות לעשות שם דוכנים בהסכמה של רשות הגנים, בשלב זה כעשרה דוכנים, ושיהיה שם גם פארק השלום בכניסה ואם הנושא הזה יתפתח, הוא יוכל לתת פרנסה לעוד כמה משפחות.

גדי נהיר: יש הסכמה, במידה שיהיה לנו תקציב נוכל לפתח את זה מיידית, אין צורך באישורים נוספים.

גדי נהיר: נושא נוסף – חוף הים.

גדי נהיר: את חוף הים מבקרים די הרבה, וקיבלנו אישור לפתח בכ-300,000 שקל לשנה.

גדי נהיר: אבל יש מקום לפתח את השירותים, לשדרג אותם קצת – אין טעם היום לפתח כי עכשיו חורף, אבל לקראת האביב אני חושב שרצוי לשדרג את השירותים שם ולהוסיף פיתוח, כי 300,000 שקל זה פיתוח מאד חלקי.

גדי נהיר: אנחנו צריכים שם כ-700,000 שקל.

גדי נהיר: בנוסף לכך, עבדתי עם המועצה, והעליתי גם בפני השר את הרעיון: העיר הזאת מרחוק נראית מאד יפה.

גדי נהיר: כשמתקרבים, היא נראית גרוע מאד.

גדי נהיר: וחשבנו שאפשר לצבוע את העיר, את הבתים, כמו שעושים בארצות אחרות ולקחת את זה כדוגמה, את היישוב הזה, כהתחלה.

גדי נהיר: יש הצעה לשני בתים שכבר עבדנו עליה בהסכמת התושבים.

גדי נהיר: לצבוע שני בתים על יד הכביש הראשי, לשתף את האוכלוסייה בנושא ואולי אחר כך לרתום משרדים אחרים כמו שיקום שכונות במשרד השיכון – והשר גם דיבר על יוזמות אחרות, איך להביא את זה לכלל מימוש.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: כבוד השר.

יצחק הרצוג: טוב, אז בואו נעשה קצת סדר לגבי כל ההתיחסות לג'סר.

יצחק הרצוג: אין ספק שג'סר נמצאת בקטסטרופה תכנונית של חפיפה של כמה תוכניות, זה דבר שמאד מאד מכביד, ראינו את זה מול עינינו.

יצחק הרצוג: אבל יש דברים שאפשר לעשות למרות המצב המסובך של קידום התוכניות ושינויין.

יצחק הרצוג: ראשית, אין ספק שאפשר לתת עידוד נוסף לענף הדגה באזור הזה, לתקן את מה שדרוש תיקון במעגנה, לעשות פיתוח תשתיתי בכפר הדייגים, להפוך את זה למוקד משיכה ולחזק את כל המרקם שקשור לשמורת נחל תנינים וגם רעיונות אחרים שהוזכרו כאן.

יצחק הרצוג: ב-13 בפברואר מתוכנן ביקור רב משתתפים שאני עומד בראשו, יחד עם שר החקלאות, עם ראש מנהל מקרקעי ישראל.

יצחק הרצוג: אנחנו נזמין את כל הגורמים הרלוונטיים, פעם אחת ולתמיד – ראש המועצה יודע את זה, הוא אחראי על הכנת סדר היום לביקור הזה – נמצה, סופית, את כל הכשלים שנמצאים באזור הזה, כדי להבין מי אחראי על איזה פתרון של איזה כשל, ומה ניתן לעשות מהר, יחסית.

יצחק הרצוג: השיפוצים הקיימים בחוף הם המשך לשיפוצים שעשינו בשנת 2001 ועבודות פיתוח מרשימות שנעשו בדיוק לפני 10 שנים, ואנחנו מתכוונים שהעבודות האלה בפירוש ישדרגו את מצב החוף.

יצחק הרצוג: עכשיו, תראו.

יצחק הרצוג: יש פה אנומליה מסובכת נורא, שהיא דוגמה קלאסית למלכוד שהיישוב נמצא בו.

יצחק הרצוג: היישוב לא נמצא באזור א', הוא נמצא במרכז הארץ, לכן הוא לא נהנה, גם לא במשרד השיכון, משום עדיפות.

יצחק הרצוג: קרקע לידו, חצי קילומטר ממנו, שווה מיליון דולר לדונם.

יצחק הרצוג: כאן היא לא שווה גרוש.

יצחק הרצוג: יש פה איזושהי אנומליה.

יצחק הרצוג: כוחות השוק לא מצליחים להיכנס לתוך היישוב.

יצחק הרצוג: אני מחכה למצוא את היזמים שמוכנים לקנות כמה חלקות ולהתחיל לפתח, ולאט לאט כל העסק ישתנה.

יצחק הרצוג: אני גם בעד בניה לגובה ביישוב הזה.

יצחק הרצוג: לא תהיה ברירה, יצטרכו גם לבנות לגובה.

יצחק הרצוג: אני חושב שאם דירות לגובה באזורים אחרים בארץ – ונאדיה מכירה את זה מיפו – עולות הון תועפות, אני חושב שגם באזור הזה אפשר.

יצחק הרצוג: ואני יודע שזה קשה, כי יש מבנה חמולתי-משפחתי של מגורים ביחד, אבל אני חושב שזה חלק מהפתרון.

יצחק הרצוג: לכן גם שאלתי על התוכנית של ה-60 יחידות, כי התוכנית של ה-60 יחידות, לראשונה אחרי עשרות שנים, תכניס דם חדש ליישוב, במובן זה שיש מרקם בנוי חדש שהוא יפה ומודרני.

יצחק הרצוג: אנחנו ננסה לקדם מטעמנו בכל המוסדות של מועצת הגנים ואחרים את התוכניות שקשורות לשדרוג של פארק תנינים, השילוב של פארק תנינים-שמורת הנחל.

יצחק הרצוג: אנחנו עושים תוכנית מאד יפה למה שאני קורא דרך המים העתיקה, בעניין הזה יש לנו שיתוף פעולה של כל הרשויות בסביבה.

יצחק הרצוג: דרך המים העתיקה משתלבת גם עם המטרות של ג'סר, ואני גם אדבר עם שר החקלאות.

יצחק הרצוג: אם הקורס היה לפני עשר שנים, הגיע הזמן שייפתח קורס חדש והגיע הזמן שייבדק נושא הרישיונות והחיזוק של המעגנה.

יצחק הרצוג: אני גם אומר למועצה: אם נהרסים האורות של המעגנה, זה מישהו הרס את זה, זה ונדליזם.

מוראד עמאש: לא, זה חלודה.

מוראד עמאש: אף אחד לא הרס את זה.

יצחק הרצוג: זו חלודה, גברתי, או שאת לא יודעת?

אילנה הורנשטיין: לא בדקתי.

אילנה הורנשטיין: לא יודעת.

יצחק הרצוג: אוקי.

יצחק הרצוג: אז אם זו חלודה, אתם צריכים אולי לשפץ את זה.

מוראד עמאש: אנחנו גם נוכיח שזה חלודה.

יצחק הרצוג: אין בעיה.

יצחק הרצוג: כמו שאנחנו משפצים, גם אתם צריכים לשפץ.

יצחק הרצוג: חלק מהביקור עם שר החקלאות – כדאי שתתכוננו אליו – הוא בדיוק כדי להקדיש תשומת לב יתרה לענף הזה בג'סר.

יצחק הרצוג: אני מציע, אדוני ראש הוועדה, עדכון תקופתי בערך פעם פעמיים בשנה, כדי לראות את ההתקדמות של התהליכים שאותם אנחנו מובילים, כי אני מבחינתי רואה את עצמי כמוביל מרכזי של פיתוח התיירות בג'סר.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: ראשית, אני רוצה להודות לך, אדוני השר.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לכל משרדי הממשלה שנטלו חלק בדיון.

גאלב מג'אדלה: אני יכול לסיים את הדיון גם בנימה אופטימית, אבל אני רוצה לומר לכם: הוועדה הזאת, ועדת הפנים והגנת הסביבה, תלווה את העניין.

גאלב מג'אדלה: אני מאד ממליץ לכם לגשת לעניין כפי שצריך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא נסבול 8 תמ"אות שמסתובבות שם וצריך את כולן לתקן, כאשר כולן קמו אחרי ג'סר אלזרקא.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: לא ילך.

גאלב מג'אדלה: אני מאד ממליץ לכם, אני מציע לכם, אל תבחנו את הוועדה, כי כולכם צריכים אותה.

גאלב מג'אדלה: אני אומר את זה גלוי, לפרוטוקול.

גאלב מג'אדלה: כולכם צריכים אותה.

גאלב מג'אדלה: אבל עכשיו, היא צריכה אתכם, בג'סר אלזרקא.

גאלב מג'אדלה: ואני לא אסבול לא סחבת ולא מקלות בגלגלים, לא אפליה, ולא חוף אחד מתפתח והשני יש בו עוני.

גאלב מג'אדלה: זה לא יבוא ולא ילך ולא יקום ולא יהיה.

גאלב מג'אדלה: אני אקים ועדת משנה שאני אעמוד בראשה, שתעסוק בג'סר אלזרקא.

גאלב מג'אדלה: לא מציע לבירוקרטיה של התכנון להימשך, לא מציע לאלה שיש עליהם לחצים להתכופף בפני הלחצים – אני מכיר את הלחצים, כולם.

גאלב מג'אדלה: גם ג'סר אלזרקא לא היתה חלק מהעוגה של חלוקת הפארק התעשייתי של אור עקיבא.

גאלב מג'אדלה: גם שם היא לא היתה שותפה, היא היתה נטע זר.

קריאה: קיסריה.

גאלב מג'אדלה: קיסריה.

גאלב מג'אדלה: אני קורא לזה אור עקיבא.

גאלב מג'אדלה: אז אני ממליץ למשרד הפנים – ואני גם לא מקבל את העניין הזה שאת מייצגת את הוועדה המחוזית.

גאלב מג'אדלה: הוועדה המחוזית צריכה לבוא לפה לשמוע את הדברים.

גאלב מג'אדלה: כל הכבוד לוועדה המחוזית, אבל אם היא לא תבוא, אז היא באמת תבוא.

גאלב מג'אדלה: אני עוד אכתוב ליגאל שחר מכתב בעניין הזה.

גאלב מג'אדלה: אני נותן מהיום שלושה חודשים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו קודם כל נלווה את השר בסיור הזה, חברי הוועדה.

יצחק הרצוג: כן.

יצחק הרצוג: אני מזמין את אדוני ראש הוועדה.

יצחק הרצוג: אחד, אחד.

יצחק הרצוג: ראש הוועדה.

גאלב מג'אדלה: חברי הוועדה יעקבו בוועדת המשנה אחרי מה שקורה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע לראש המועצה להציע לדייגים שידוגו ברישיון, ושיגישו בקשה, ושישלמו את האגרה של ה-250 שקל - - -

יצחק הרצוג: נכון.

יצחק הרצוג: על פי חוק.

גאלב מג'אדלה: כדי שיהיה להם מעמד חוקי ברישיון.

יצחק הרצוג: נכון.

יצחק הרצוג: בדיוק ככה.

גאלב מג'אדלה: יש לזה השלכות רבות.

גאלב מג'אדלה: תסביר להם את זה, כדאי שתסביר להם.

מוראד עמאש: אין בעיה, אין בעיה.

גאלב מג'אדלה: אני גם מציע למשרד החקלאות לנסות לקדם את הנושא של הדייג בדרך לא שגרתית, כי זה פרנסה ולא תחביב.

גאלב מג'אדלה: דרומה מג'סר אלזרקא עומדים על הסלעים אנשים, בבוקר, ועושים דייג בחכה.

גאלב מג'אדלה: זה משהו אחר.

קריאה: זה לא צריך רישיון.

גאלב מג'אדלה: זה לא צריך רישיון.

גאלב מג'אדלה: לזה צריך רק יוזמה לקום בחמש בבוקר, ולבוא, לעלות על הסלע.

אילנה הורנשטיין: זה תחביב.

אילנה הורנשטיין: הדייגים יוצאים בלילה בדרך כלל.

גאלב מג'אדלה: נכון, אני רואה אותם.

גאלב מג'אדלה: כשאני מתחיל את ההליכה שלי בחמש וחצי בבוקר, אני רואה את הסירות שלהם מגיעות עד לתחנת הכוח.

גאלב מג'אדלה: ולא פעם אני גם קונה דייג טרי.

גאלב מג'אדלה: לכן, אני אומר לכם: מבחינתי, זאת בעיה לאומית.

גאלב מג'אדלה: כאשר יישוב נמצא מתחת לקו העוני – אתם גם לא רוצים שהם ייקחו את החוק לידיים, אני בטוח.

גאלב מג'אדלה: אתם גם לא רוצים שהם ירגישו שהם סוג ג'.

גאלב מג'אדלה: אז קחו את העניינים לידיים, תיגשו לזה בניקיון כפיים, ופחות בירוקרטיה, כדי שנוכל להביא בשורה ליישוב הזה.

גאלב מג'אדלה: אני רק רוצה לומר לאדוני, שהייתי מעורב בשנת 1994, כשמשרד התיירות בראשות עוזי ברעם הקציב ליישוב הזה 30 מיליון שקל.

גאלב מג'אדלה: והסבא שלו היה ראש מועצה.

גדי נהיר: כמה הגיע?

גאלב מג'אדלה: אל תמשוך אותי – אני לא רוצה לדבר על זה עכשיו – אתם מכירים את העידן ההוא, שלא זכינו לראות אותו פעם נוספת.

גאלב מג'אדלה: אדוני מהנדס המועצה רצה לומר משהו?

יעקוב ג'רבאן: אני פשוט רציתי להציע, בנוסף ליועצים שאתה רוצה להביא, להזמין גם נציג איכות סביבה.

גאלב מג'אדלה: רשות הטבע והגנים.

יעקוב ג'רבאן: לדעתי זה לא מספיק.

גאלב מג'אדלה: אתה צודק, אבל רשות הטבע והגנים מייצגת אותם.

יצחק הרצוג: אתה צודק.

יצחק הרצוג: אני אדבר עם השר, אני אזמין אותו אולי לבוא אתי גם.

יעקוב גרבאן: חוץ מזה, בקשר לשתי התוכניות, התוכנית היותר מערבית אושרה להפקדה בתנאים.

יעקוב גרבאן: אחד התנאים היה להעביר את זה למוסדות התכנון הארציים, שזה ולחוף.

יעקוב גרבאן: הייתי מבקש מהוועדה שאולי תעביר מכתב בקשה, שתתמוך ותסייע לנו לאשר את התוכניות האלה, כדי שזה לא יתעכב שם.

גאלב מג'אדלה: תעביר אלינו מסמך בקשה, אנחנו נתמוך בזה בהמלצה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לך, אדוני השר.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.