ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 210, 2006-12-12 10:30

יעקב ליצמן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים בנושא תקציב הרשות הארצית לשירותי דת.

יעקב ליצמן: אני מקדם בברכה את השר המופקד על שירותי הדת בארץ במשרד ראש-הממשלה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לציין שמאז שהשר נכנס לתפקידו, שילמו את חובות השכר לעובדים במועצות המקומיות.

יעקב ליצמן: השר גם מטפל בנושא המקוואות ובנושאים אחרים.

יעקב ליצמן: אני חושב שעכשיו רואים כמה היה דרוש שר שיהיה ממונה מיוחד על שירותי הדת.

יצחק כהן: תודה, בוקר טוב לכולם.

יצחק כהן: למעשה מסיבות פוליטיות אידיאולוגיות של ההרכב הקודם של הממשלה, החליטו לפרק את משרד הדתות וזה לא היה מסיבות ענייניות ולא מסיבות כלכליות.

יצחק כהן: פירוק המשרד לא חסך כסף, מה עוד שפיזור המשרד גרם לבלבול נורא בכל נושא שירותי הדת, דבר שגרם לדיס-אינפורמציה בנושא הרבנים, המשרתים בקודש, עובדי המועצות הדתיות שחודשים לא קיבלו משכורות.

יצחק כהן: למעשה כל הפונקציות קיימות.

יצחק כהן: משרד הדתות לא בוטל אלא הוא חי וקיים ונושם.

יצחק כהן: בחודשים האחרונים עשינו ארגון מחדש של כל המשרד ועשינו זאת בשיתוף פעולה מלא עם האוצר והצלחנו בערב ראש השנה לצמצם בצורה מאוד משמעותית את תשלומי המשכורת, דבר שלא היה בשום גוף אחר.

יצחק כהן: אצלנו זה לא קרה בגלל בעיות תפקוד אלא בגלל גחמה פוליטית שרדפו את המועצות הדתיות ואת משרד הדתות.

יצחק כהן: נכון להיום אני מאוד מקווה שיינתנו חזרה כל הפונקציות שהיו תחת משרד הדתות כך שהמשרד יוכל לתת את השירותים הדרושים.

יעקב ליצמן: באיזה שנה הוחלט לפרק את משרד הדתות?

יצחק כהן: ההחלטה הייתה כשטומי לפיד היה בקואליציה.

יצחק כהן: היו כל מיני החלטות שלא הגיעו לידי מימוש, אבל בפועל מי שגרם לפירוק המשרד הייתה הקואליציה הזו.

יצחק כהן: שלוש וחצי שנים לא הוחלפה מנורה בתוך מקווה ולא שופץ אפילו לא מקווה אחד מלבד הפעולות שעשו עמותות בהתנדבות שלא קשורות למשרד.

יצחק כהן: המדינה הייתה צריכה לתת את השירות הזה, אבל היא לא נותנת.

יצחק כהן: היום הנושא הזה חזר בחזרה למשרד השיכון ומדובר ב-108 מיליון שקלים.

שלי יחימוביץ': התקציב עבר למשרד השיכון?

יצחק כהן: התקציב עבר למשרד השיכון.

יצחק כהן: עד היום לא עשו דבר.

יצחק כהן: יצאו במכרזים, אבל דבר לא נעשה.

שלי יחימוביץ': למה זה קורה?

שלי יחימוביץ': מסיבות פוליטיות?

יצחק כהן: אני לא חושב.

שלי יחימוביץ': מישהו החליט במודע לייבש את המקוואות, לייבש את שירותי הדת?

יצחק כהן: כן.

ראובן ריבלין: אתה בטוח או אתה מניח?

יצחק כהן: אני בטוח בהנחה שלי.

יצחק כהן: על כל פנים, המשרד קיבל בחזרה את האגף לשירותי דת ואנחנו יוצאים במכרזים.

יצחק כהן: אנחנו נשפץ את המקוואות.

יצחק כהן: יש לי גם איזה חידוש מרענן על בניית בתי-כנסת.

ראובן ריבלין: אף שר לא העביר תקציבים לשירותי דת?

יצחק כהן: נושא המקומות הקדושים הועבר בפיזור הגדול למשרד התיירות.

יצחק כהן: אנחנו חושבים שהמקומות הקדושים מקומם לא במשרד התיירות.

יצחק כהן: אנחנו נמצאים בדין ודברים להחזיר את המקומות הקדושים לתחום סמכותנו.

ראובן ריבלין: אף שר לא שיפץ מקווה?

יצחק כהן: אני לא יודע.

יצחק כהן: תן לי רשימת שרים ואני מוכן לבדוק את זה.

יצחק כהן: אני יודע שאף מקווה לא שופץ.

יצחק כהן: בשבוע שעבר יצאתי לסיור במקומות הקדושים וראיתי שם הזנחה מחרידה ואנחנו מדברים על מקומות שהם אבן שואבת לתיירים בכל העולם.

יצחק כהן: יש מקומות בהם רואים מפגעים בטיחותיים שעלולים להוות אסון כאשר מבקרים במקום מאות אלפי אנשים, אם לא מיליוני אנשים.

קריאה: מי אחראי על המקומות האלה?

יצחק כהן: כרגע שר התיירות ואין שם כל התייחסות לנושא.

יצחק כהן: המקומות הקדושים צריכים לחזור חזרה לתחום פעולתו של משרד הדתות.

יצחק כהן: אני אעביר את רשות הדיבור למנכ"ל.

יצחק כהן: המועצות הדתיות מטפלות בכל נושא שירותי הדת בישראל.

יצחק כהן: המשרד מעביר מאה אחוז מהתקצוב למקומות בהם אין מועצות דתיות, קייסים ורבנים אתיופיים, פעולות במועצות הדתיות כאשר אנחנו רוצים להיכנס לפעולות הדרכה, תוכניות הבראה במועצות המקומיות, הרשויות המקומיות בכוונה לא מעבירות את חלקן באנומליה של התקציב, שזה שישים אחוזים הרשויות המקומיות וארבעים אחוזים הממשלה.

קריאה: מה הסיבה לכך?

יצחק כהן: חלק מהסיבה אידיאולוגית, חלק מהסיבה היא קריסת הרשויות המקומיות, חלק מהסיבה סתם רשעות.

יצחק כהן: הרשויות המקומיות, נכון להיום, בתקציב שהם קיבלו, משרד האוצר אומר שהוא סופר את הכסף הזה פעמיים: פעם אחת כשהוא מעביר להם את תקציבי האיזון, ופעם אחת כשאנחנו באים ודורשים תקציבי הבראה.

יצחק כהן: הרשויות המקומיות בשלוש וחצי השנים האחרונות לא מעבירות כספים ומדובר ב-145 מיליון שקלים חובות הרשויות המקומיות למועצות המקומיות, דבר שגרם לאי-תשלום משכורת ולבעיות בתפקוד השוטף.

יצחק כהן: אנחנו הולכים לקראת מציאות קשה, כמעט אפס מקום בבתי העלמין, ובהמשך נפרט לגבי התוכניות שלנו בהמשך.

יצחק כהן: אנחנו מדברים על תמיכות שמיועדות בעיקר לקשרים עם הגולה, הדרכה ופיתוח.

יצחק כהן: ברשותכם, אני אעביר את רשות הדיבור למנכ"ל המשרד ואשמח לענות אחר כך על שאלות, במידה ויהיו.

מאיר שפיגלר: עיקרי הדברים כבר נאמרו על-ידי השר.

מאיר שפיגלר: בעיקרון הפעילות השוטפת של הרשות הארצית לשירותי דת שמטפל היום בשירותי הדת היהודיים מתמקדת במתן שירותים באמצעות המועצות הדתיות, ובאותם מקומות שם יש מועצות אזוריות או מועצות דתיות אזוריות, זה נעשה באמצעות המשרתים בקודש.

ראובן ריבלין: מי מטפל בלא יהודים?

מאיר שפיגלר: משרד הפנים.

מאיר שפיגלר: האגף לעדות לא יהודיות עבר למשרד הפנים, גם פיתוח וגם טיפול שוטף.

יעקב ליצמן: שירותי הדת הנוצריים לא פורקו.

קריאה: המחלקה, אבל היא עברה למשרד הפנים.

משה גפני: בניגוד למועצות הדתיות, הכסף שלה צבוע.

יצחק כהן: הייתה פנייה למשרד המשפטים לבדוק את השוויון.

יצחק כהן: זה לא נמצא אצלנו אלא במשרד הפנים, שם יש להם מענקי פיתוח.

יצחק כהן: מסתבר שיחסית לחלקם באוכלוסייה, הם מקבלים פי שתיים.

משה גפני: אתה יכול לראות בהצעת התקציב לשנת 2007 את תקציב העדות הלא יהודיות במשרד הפנים ותראה שכל שנה הוא גדל.

משה גפני: תקציב המועצות הדתיות לא גדל אלא הוא קטן.

מאיר שפיגלר: הערת אגב.

מאיר שפיגלר: בנושא מבני הדת.

מאיר שפיגלר: כאשר פורק משרד הדתות, נושא העדות הלא יהודיות עבר למשרד הפנים, כאשר למשרד השיכון העבירו את כל מבני הדת, גם של העדות היהודיות וגם של העדות הלא יהודיות, אלא שיחסית, זמן קצר לאחר מכן, העבירו למשרד הפנים את כל הטיפול במבני הדת של העדות הלא יהודיות ורק את מבני הדת של העדות היהודיות השאירו במשרד השיכון, כאשר הפעילות השוטפת בנושא שירותי הדת היהודיים הועברה למשרד ראש-הממשלה, וזה היה נכון עד לחודשים האחרונים, עד לפני כחודשיים, אז כל היחידה הזאת של הטיפול במבני הדת עבר חזרה לרשות הארצית לשירותי הדת.

מאיר שפיגלר: זה נכון מה שאמר השר, דבר לא נעשה עד היום בנושא מבני הדת בזמן היותו של התחום הזה במסגרת משרד השיכון.

מאיר שפיגלר: לא נעשה שיפוץ, לא נעשתה בנייה, לא נעשתה הרחבה, שום דבר לא נעשה.

ישראל כץ: אתם חילקתם את זה לשרים בעלי נטייה פרו-דתית.

קריאה: זה לא הוא.

קריאה: הוא המנכ"ל.

מאיר שפיגלר: אני אומר שהביצוע היה אפס.

זבולון אורלב: אם מותר לי להוסיף.

זבולון אורלב: בתקופה מסוימת הייתי יושב-ראש ועדת השרים לשירותי דת והתברר שעוד לפני שהמשרד פורק, החשב הכללי עצר את כל ביצוע ההסכמים בטענות של מינהל בלתי תקין וטענות אחרות, טענות שנבדקו במשך שנתיים.

מאיר שפיגלר: עד היום הן נבדקות.

שלי יחימוביץ': איזה הסכמים?

זבולון אורלב: משרד הדתות, עת עוד היה משרד דתות, פרסם מכרז גדול לביצוע 100 מקוואות ו-100 בתי-כנסת.

יצחק כהן: משרד הדתות עשה, אף אחד באמצע לא עשה, ועכשיו משרד הדתות ממשיך לעשות.

זבולון אורלב: משנת 2001, לאורך כל תקופת השרים, אני לא יודע אם זה מתקיים עד היום – אני כבר שנתיים לא בממשלה, אבל עד שעזבתי בנובמבר 2004 – החשב הכללי שם וטו, בין אם זה היה במשרד השיכון, בין אם זה היה במשרד הדתות.

זבולון אורלב: אני מציע שיהיה דיווח מה קורה עם הדבר הזה ואיפה כל הסיפור עומד, כי הבעיה היא לא תקציב אלא הבעיה היא שאפשר יהיה לבצע את התקציב הזה.

ישראל כץ: שירותי הדת הלא יהודיים הועברו לאברהם פורז, ואולי הייתה לו בעיה אידיאולוגית לעזור להם, אבל לזה הוא לא התנגד.

מאיר שפיגלר: אני אדייק בפרטים.

מאיר שפיגלר: בשנת 2001-2002 הוצאו מכרזים במשרד הדתות גם בנושא בתי כנסת, גם בנושא שיפוץ מקוואות וגם בנושא בניית מקוואות.

מאיר שפיגלר: אני הייתי אז עוזר בכיר למנכ"ל.

מאיר שפיגלר: עד לסוף שנת 2003, למען האמת בנובמבר 2003, נוצרה הסיטואציה שאותן התחייבויות בהרשאה להתחייב, נרשמו נומינאלית ולא ריאלית.

מאיר שפיגלר: הייתה מעידה של החשבות וכתוצאה מכך התחילו להיות חריגות ובכל ההתחייבויות, ואז נזעקו אנשים ואמרו שחיתות.

מאיר שפיגלר: זה היה בנובמבר 2003, ומאז ועד היום יש עליות ומורדות בנושא הזה.

מאיר שפיגלר: בפברואר 2005 הבאנו את זה להחלטת ממשלה, דבר חריג מאוד, והממשלה הנחתה בהחלטה שלה את המשך הפרויקט הזה על כל אותן התחייבויות שנרשמו בעניינו.

מאיר שפיגלר: ב-2003 החשבות פתאום גילתה שיש חריגות כתוצאה מכך שכל ההתחייבויות בהרשאה להתחייב נרשמו נומינאלית ולא ריאלית, טעות של החשבות, וכתוצאה מכך הם לא ידעו מה לעשות ואמרו לעצור את הכול, לבדוק אם יש שחיתות.

מאיר שפיגלר: זה מה שהיה אז.

מאיר שפיגלר: עצרו את כל הפרויקט במשך קרוב לשנה וחצי.

מאיר שפיגלר: כתוצאה מכך היו לא מעט ישיבות, בזמנו בראשות מנכ"ל משרד ראש-הממשלה אילן כהן, באותן ישיבות השתתפו כל המי ומי ממשרד המשפטים, משרד השיכון, משרד ראש-הממשלה, והגורמים הביקורתיים במשרד האוצר על כל שלל אגפיו ובדקו, והיו חקירות, וכל מה שאפשר לעשות בנושא הזה נעשה.

מאיר שפיגלר: זה הגיע להחלטת ממשלה בפברואר 2005 אחרי שנגרמו נזקים בלתי הפיכים אני היום לא יודע לכמת את הערכים שלהם אבל אני כן יכול לומר שמשרד השיכון שפתח את כל אותן התחייבויות שנרשמו והכספים שהועברו לידי משרד הדתות, הוסיף מיליוני שקלים לקבלן המבצע מעבר למה שניתן לקבלן המבצע כאשר הוא היה במשרד הדתות.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, אני יכול לחלק את זה.

מאיר שפיגלר: רק עבור בנייה שהוגשה עם מפתח להפעלת מקוואות הוסיפו לקבלן סדר גודל של 2.2 מיליון שקלים מעבר למה שהוא קיבל עבור מסירת המקוואות למשרד הדתות בעבר.

מאיר שפיגלר: כנ"ל לגבי אותם מבנים שהיו לא בסוף הדרך ועשו עוד פעם פתיחת חשבונות והערכה של הכספים שאמורים לעבור לטובת הקבלן דאז, וגם שם הוסיפו כ-2.3 מיליון שקלים.

קריאה: וזה כמשל.

מאיר שפיגלר: זאת עובדה.

חיים אורון: זאת דוגמה איך עובד משרד האוצר.

חיים אורון: כל אלה שנותנים את הגיבוי למי שנותנים, שילמדו את הדברים האלה וידעו מה הנזקים שהיו כאן.

משה גפני: יש החלטה של נשיאות הכנסת שמדברים רק על ההווה והעתיד.

מאיר שפיגלר: נחזור להווה ולעתיד.

מאיר שפיגלר: במועצות הדתיות האזוריות ובמועצות האזוריות משרתים בקודש שהם בעצם רבנים ובלניות, באמצעותם מספקים לאוכלוסיות הישובים האלה את שירותי הדת הבסיסיים.

מאיר שפיגלר: המדינה מתקצבת את מלוא השירותים האלה באופן שוטף, קרי, עלות מעביד.

מאיר שפיגלר: סך הכול בצורה כזאת מרכזים או נותנים מענה לכלל שירותי הדת בכל רחבי הארץ.

מאיר שפיגלר: סוגיית הקייסים שהתקבלה בהחלטת ממשלה ב-1993, גם היא מטופלת על-ידי הרשות הארצית לשירותי דת, אם זה באמצעותה קייסים ואם זה באמצעות הרבנים בני הקהילה האתיופית שהוכשרו על-ידי הרבנות הראשית בתקופה האחרונה.

מאיר שפיגלר: שאר הדברים הם לגבי התנהלות שוטפת.

מאיר שפיגלר: כפי שאמר השר, אנחנו כרגע נמצאים על סף מימוש תוכניות הבראה במועצות הדתיות.

מאיר שפיגלר: יש 133 מועצות דתיות.

דוד אזולאי: הקייסים פועלים באמצעות המועצות הדתיות?

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: באמצעות המועצות הדתיות.

מאיר שפיגלר: יש דיונים באופן תדיר במסגרת ועדת הקליטה של הכנסת.

משה גפני: מדובר בתוכניות הבראה יחד עם ההסתדרות ועם העובדים?

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: עם כולם.

מאיר שפיגלר: תוכניות ההבראה נעשות בעצה אחת עם אגף התקציבים ועם הממונה על השכר במשרד האוצר והחשב הכללי, וההסתדרות, שאנחנו נמצאים אתם כרגע בדיונים, אני מקווה סופיים, לגיבוש הסכם קיבוצי מיוחד שהוא יהיה המעטפת של תוכניות ההבראה כלפי המועצות הדתיות, כפי שהיה בעבר לגבי הרשויות המקומיות בסוף שנת 2004.

מאיר שפיגלר: חיפשנו את הנושא של תקינה עתידית למועצות הדתיות בצורה שוויונית ורוחבית לגבי כל המערכת.

מאיר שפיגלר: כך לגבי גיבוש תקציב כדי שאפשר יהיה לספק באמצעותו באופן שוטף את שירותי הדת וכמובן מאוזן.

מאיר שפיגלר: אנשים יעבדו ויקבלו את מה שמגיע להם כדת וכדין.

שלי יחימוביץ': מה מצב תשלום המשכורות נכון להיום?

מאיר שפיגלר: תיכף אני אגע בזה.

מאיר שפיגלר: כך לגבי שאר המסגרות בהן אנחנו מתפקדים באופן שוטף, הם מוצגים בטבלה.

מאיר שפיגלר: בנושא בתי העלמין הולכת להיות רביזיה רצינית מאוד.

מאיר שפיגלר: כך לגבי סוגיות של פעולות שוטפות באמצעות המועצות הדתיות.

מאיר שפיגלר: אנחנו רוצים להכשיר את כוח האדם מבחינת הידע ומבחינת המיומנות שלו.

מאיר שפיגלר: גם בהקשר הזה לצערי הרב בשנים האחרונות לא נעשה דבר וחצי דבר, לא הייתה הכשרה, ומטבע הדברים גם לא הייתה פעילות חוץ מאשר פעילות בסיסית שהייתה מכוח האנרגיה באמצעות המועצות הדתיות.

מאיר שפיגלר: תמיכות.

מאיר שפיגלר: מדובר בעיקר בפוע"ה - פעילות על-פי ההלכה - ובקשרים עם הגולה.

מאיר שפיגלר: גם זה נושא שאנחנו עוסקים בו והוא קירוב העם היהודי בפזורות למדינת ישראל ולערכים יהודיים.

מאיר שפיגלר: זה נושא שאנחנו רואים בו היבט לאומי.

מאיר שפיגלר: התקציב השוטף של המועצות הדתיות כרגע עומד על 136.4 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: אנחנו ביקשנו מאגף התקציבים להשלים את זה ל-140 מיליון שקלים, תקציב שהיה מנת חלקן של המועצות הדתיות בשנים 2004, 2005 ו-2006 ואנחנו מקווים שכך יהיה.

דוד אזולאי: כמה אושר בממשלה?

מאיר שפיגלר: 140 מיליון אבל זה קוצץ וכרגע התקציב עומד על 136.4 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: בשנת 2004 התקציב היה 145 מיליון ובשנת 2005 התקציב היה 140 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: בשנת 2003 התקציב היה 117 ואחר כך הוא גדל.

זבולון אורלב: צריך לומר שבתקציב הזה אי-אפשר לשלם את כל המשכורות וכל הגמלאות.

קריאה: אולי ידוע לך מה היה התקציב ב-2002?

מאיר שפיגלר: 138 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: יש הבדל בין בסיס תקציב לבין תקציב שמועבר בפועל.

מאיר שפיגלר: אני חוזר ואומר שבתיאום עם אגף התקציבים זו השנה הראשונה שבבסיס התקציב אמורים להיות, כך אנחנו מקווים, 140 מיליון שקלים לטובת שוטף במועצות הדתיות, כאשר חלקה של המדינה הוא 40 אחוזים.

יצחק כהן: לגבי התקציב, המצב הקיים הוא בלתי אפשרי.

יצחק כהן: זה גורם לבעיות אין סופיות.

יצחק כהן: שישים אחוז מהתקציב תמיד לא יעבור.

מאיר שפיגלר: בנושא המשרתים בקודש, אנחנו כפופים להחלטות הממשלה בנושא של קיצוצים רוחביים.

מאיר שפיגלר: אני כן רוצה להדגיש שמאז שנת 2003 הייתה כמעט הקפאה מוחלטת של קליטת רבנים להתיישבות, גם רבנים שפרשו לגמלאות, גם כאלה שיצאו לחופשות ללא תשלום, גם כאלה שלא נדע מצרות שנוספו לאבותיהם.

מאיר שפיגלר: הייתה כמעט הקפאה מוחלטת של קליטת רבנים להתיישבות.

דוד טל: למה אתה צריך להשלים עם הקפאת קליטת אנשים לשירות הציבורי?

מאיר שפיגלר: לגבי הקייסים.

מאיר שפיגלר: הקייסים משרתים במסגרות של מועצות דתיות על-בסיס החלטת ממשלה מ-1993.

מאיר שפיגלר: ישנם קייסים שפרשו או שנפטרו ולכן נכנסו רבנים אחרים מבני הקהילה האתיופית, שהם הוכשרו על-ידי הרבנות הראשית בארץ.

מאיר שפיגלר: הם רבנים לכל דבר ועניין.

מאיר שפיגלר: על-פי החלטת ממשלה הם מוגדרים כרבני שכונות שזכאים למלוא התנאים של רבני שכונות וכך הרשות הארצית לשירותי הדת מתייחסת אליהם.

מאיר שפיגלר: נכון שיש כל מיני בדיקות שאנחנו עושים בגין העבר, ואנחנו מקווים להשלים זאת בעתיד, אבל היום יש טיפול מלא ושוטף בכל הסוגיות של הקהילה האתיופית.

ראובן ריבלין: אנחנו מטפלים בנושא בוועדת העלייה והקליטה, וכל מה שאתם אומרים הוא לא על דעת העדה האתיופית.

מאיר שפיגלר: בנושא הפעילות המשותפת בה מעורבת הרשות הארצית לשירותי דת במועצות הדתיות.

ישראל כץ: מה לגבי שחיטה?

מאיר שפיגלר: בכל מה שקשור לקהילה האתיופית, הקצינו סדר גודל של מעל 200 אלף שקלים, הקצינו כספים מכובדים מאוד לטובת הכשרת הרבנים והקייסים של הקהילה האתיופית.

מאיר שפיגלר: לצערי הרב הם עושים זאת בצורה שהייתה תואמת את מנת חלקם באתיופיה.

קריאה: הם לא שוחטים בבתי המטבחיים אבל הם שוחטים שחיטה כשרה.

מאיר שפיגלר: אנחנו רוצים שגם בהיבט הזה הם יפעלו כפי שמקובל במדינת ישראל.

ישראל כץ: צריך להקצות להם מקום בבתי המטבחיים.

קריאה: לגבי החדשים, אין בעיה.

קריאה: לגבי הוותיקים, זה מהווה בעיה.

ישראל כץ: אתה לא נותן כאן את כל התיאורים.

יצחק כהן: צריך להפסיק את זה.

מאיר שפיגלר: היות שאנחנו עושים ולא רק מדברים, אז הקצבנו כסף, הוצא מכרז ונבחר גורם.

יצחק כהן: יש קורסים לשוחטים מבני העדה האתיופית ואז יעברו מהשיטה הישנה לשיטה המקובלת בארץ.

מאיר שפיגלר: באותו אופן אנחנו כרגע מגבשים הדרכות והכשרות מקצועיות לעובדי המועצות הדתיות.

מאיר שפיגלר: לצערי הרב גם זה לא נעשה בשנים האחרונות.

מאיר שפיגלר: בצורה כזאת הם יוכלו גם להתקדם, גם לתת שירות טוב יותר, יעיל יותר לכלל עם ישראל שצורך את השירותים של שירותי הדת היהודיים.

מאיר שפיגלר: כרגע בבסיס התקציב יש לנו 520 אלף שקלים ואנחנו רוצים להגדיל את הסכום מכיוון שבשנים האחרונות לא נעשה דבר בתחום.

מאיר שפיגלר: תוכניות הבאה.

מאיר שפיגלר: לטובת העניין אגף התקציבים העמיד 70 מיליון שקלים, תוספת של 20 מיליון שקלים שהושגו במסגרת הדיונים שהתקיימו לאחרונה בראשות השר, ו-31 מיליון שקלים שעדיין לא הועברו בהחלטת ממשלה אבל בעיקרון לא מעט גורמים בעלי מעמד במערכת הממסדית אמרו שאת הסכום הזה אנחנו אמורים לקבל לטובת תוכניות הבראה בקרב הרשויות בצפון, שדרות ועוטף עזה.

יעקב ליצמן: מה כלול בעוטף עזה?

מאיר שפיגלר: שדרות.

יעקב ליצמן: לא המקומות.

יעקב ליצמן: איזה שירותים כלולים בזה?

מאיר שפיגלר: תוכניות הבראה למועצות הדתיות.

יעקב ליצמן: המועצות הדתיות עברו משם.

מאיר שפיגלר: אני לא מדבר על ההתנתקות.

יעקב ליצמן: הרי גם הם נשארו עם חובות וגם שם יש אנשים שלא קיבלו משכורת.

יעקב ליצמן: מה המצב שלהם?

מאיר שפיגלר: יש החלטת ממשלה לגבי כל נושא העתקת גוש קטיף ואנחנו פועלים בדיוק באופן הזה כאשר עיקר הנושאים מטופלים על-ידי מנהלת סל"ע.

מאיר שפיגלר: אנחנו באמצעות החלטת ממשלה קלטנו 12 רבנים מקרב הרבנים ששירתו את הקהילה בגוש קטיף והם היו מתפקדים במשך תקופה של שנתיים, נכון להיום, כרבנים של ישובים, בדרך כלל של הישובים שהועתקו מגוש קטיף.

מאיר שפיגלר: מבני דת.

מאיר שפיגלר: מדובר במקוואות, בתי-כנסת, כמובן שיפוץ ובנייה.

מאיר שפיגלר: אנחנו נותנים מענה לנגישות של נכים ונכות, אם זה למקוואות ואם זה לבתי העלמין, וזה על-בסיס החלטות שהתקבלו בנושא הזה גם בממשלה.

מאיר שפיגלר: אנחנו עושים את הכול כדי שבמהלך התקופה הקרובה ההתחייבויות הרלוונטיות תרשמנה והפרויקטים האלה יצאו לדרך.

מאיר שפיגלר: כרגע לטובת העניין יש לנו 101 מיליון שקלים שזה כולל גם את מה שיש לנו בבסיס התקציב לשנת 2007, סכום שעומד על 8.1 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: בשנת 2007 יש לנו בבסיס התקציב לטובת הנושא 80 וכמה מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: סך כל הסכום שעומד לטובת כל הפרויקטים האלה הוא 101 מיליון שקלים נכון לרגע זה.

מאיר שפיגלר: בתי עלמין.

מאיר שפיגלר: אנחנו מנסים לתת מענק למורכבות של הסוגיה.

מאיר שפיגלר: מדובר בסדר גודל של כ-1,200 אתרים בכל רחבי הארץ.

מאיר שפיגלר: סדר גודל של בין 550 ל-600 חברות קדישא שמתפקדות, חלקן בצורה שהיא תואמת את הוראות והנחיות החוק, חלקן בצורה שאני לא בטוח שהיא תואמת משהו.

מאיר שפיגלר: אנחנו מנסים לגבש מסמכים וביקורת ובקרה על כל חברות הקדישא ועושים זאת בעצה אחת עם רשם העמותות כי כידוע לכם רוב חברות הקדישא מאוגדות תחת קורת הגג של עמותות ולא גופים סטטוטוריים.

מאיר שפיגלר: אנחנו גם פועלים בנושא של התייעלות מרבית בניצולת הקרקע, תוך כדי הפחתת עלויות, כדי שבכל זאת אפשר יהיה לקיים את הצרכים השוטפים של הנפטרים מבלי לפגוע או מבלי להשחית קרקע.

מאיר שפיגלר: לפחות מבחינת המדיניות שלנו, אנחנו מקווים בשנת 2007 לעשות כברת דרך רצינית בנושא.

יעקב ליצמן: כולל הקבורה בקומות.

מאיר שפיגלר: כן.

יצחק כהן: אין לנו ברירה.

יצחק כהן: חייבים לעבור לקבורה בקומות.

יצחק כהן: באזור המרכז אין מקומות.

יצחק כהן: הכול כמובן נעשה לפי ההלכה.

מאיר שפיגלר: בתחום הקבורה אנחנו מטפלים גם בחלקות מסופקות – כלומר, ספק יהודים – וגם בקבורה אזרחית חלופית, שגם בעניינה יש בג"ץ מפורסם, בג"ץ מנוחה נכונה.

מאיר שפיגלר: בנושא המקוואות.

מאיר שפיגלר: בין היתר זה תואם את העונה השחונה שאנחנו מתנסים בה עתה.

מאיר שפיגלר: העברנו לא מעט כסף כדי להכניס מסננים למקוואות על-מנת שניתן יהיה להחליף את המים בבורות הטבילה אחת לחצי שנה ולא אחת ליום או יומיים.

מאיר שפיגלר: בנוסף לכך זה נותן היגיינה מרבית למים.

מאיר שפיגלר: מדובר בסירקולציה של שמונה פעמים בשעה של כל המים שנמצאים בכל בור טבילה, וזה גם חוסך בעלויות החימום מכיוון שיש הבדל אם צריכים לחמם מים כל פעם מחדש לבין שמירה על טמפרטורה מסוימת של מים.

מאיר שפיגלר: את הכול עושים על-פי ההוראות וההנחיות של הרבנים בנושאים ההלכתיים.

מאיר שפיגלר: לסיכום.

מאיר שפיגלר: אנחנו נמצאים – בראשות השר - בדיון עם אגף התקציבים להעביר או להגדיל במידה מסוימת חלק מהתקציבים כדי שנוכל לעמוד במטלות שהצבנו לעצמנו.

מאיר שפיגלר: אנחנו מתכוונים לעשות כל שניתן כדי שהצפי יהיה בסוף גם בביצוע הלכה למעשה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: אני אתן לחברי הכנסת להתבטא ולאחר מכן נשמע סיכום.

ראובן ריבלין: אני רוצה לייחד את דבריי רק לנושא של הקייסים ושל העדה האתיופית.

ראובן ריבלין: העדה האתיופית היא עדה שמתקשה בקליטה והסכמנו כולנו כחברה שהקליטה שלהם תהיה יותר טובה במסגרת הקהילתית שלהם, שכן כאשר פיזרנו אותם הם הלכו לאיבוד.

ראובן ריבלין: בזמנו נחתם הסכם עם העדה לגבי הקייסים.

ראובן ריבלין: במשך הזמן הלכו לעולמם קייסים וגם נוצרו הלכה למעשה עוד 12 קייסים בכל העדות.

ראובן ריבלין: 12 במספר שהם על-פי המוסכמה בקהילה האתיופית, הם משמשים כמנהיגים וכרבנים וכמורי הלכה.

ראובן ריבלין: כמובן שההלכה שם, פרשנותה היא אחרת מההלכה שהקהילה האורתודוכסית שאני משתייך אליה מכירים בה.

ראובן ריבלין: אנחנו ניסינו למצוא פתרון משום שהקייסים נמצאים במצב שבו גם הם מקופחים.

יצחק כהן: בין היתר זו השחיטה שדיבר עליה שר החקלאות לשעבר.

ראובן ריבלין: בין היתר.

ראובן ריבלין: אני שמעתי שעוד 20 אלף איש עתיקים להיקלט בארץ על-פי פסק הלכה.

ראובן ריבלין: אני בטוח שכל החלטה שתתקבל, תתקבל על דעתי.

ראובן ריבלין: אני רק מזהיר ואומר שאנחנו קיימנו מספר דיונים בוועדת העלייה והקליטה, וטוב שמספר חברים נמצאים בכמה ועדות.

ראובן ריבלין: צריך למצוא את הפתרון לאותם 12 קייסים שהם קייסים למעשה ולא להלכה.

ראובן ריבלין: שפיגלר מכיר את העניין ויודע את הבעייתיות.

ראובן ריבלין: העדה האתיופית אומרת שמרגע זה היא מוכנה להתיישר ולא יתמנו יותר קייסים אלא הכול יעבור למסגרת של הרבנות משום שגם הם רוצים להיות כשאר ישראל.

ראובן ריבלין: אני אומר לך שיש שתי בעיות.

ראובן ריבלין: בעיה אחת היא שהרבנות מערימה קשיים לא מעטים לגבי האנשים שטוענים שהם קיבלו הסמכת רבנות והרבנות חלוקה בתוך עצמה.

ראובן ריבלין: אני לא רוצה להזכיר את שמות הרבנים, אבל אלה רבנים גדולים ברבנות המוכרת בישראל שלא מוכרים על-ידי המערכת האחרת ולא ממנים אותם לרבנים.

ראובן ריבלין: צריך להיכנס לעובי הקורה ולהחליט ולהכריע בעניין הזה.

ראובן ריבלין: הדבר השני זה השוואת הזכויות של הקייסים לרבנים הרגילים משום שנדמה לי שהשכר שלהם הוא קטן בשליש מהשכר של הרבנים הרגילים, גם מרבני המועצות המקומיות.

ראובן ריבלין: הדבר השלישי הוא להגביר את הפיקוח ברמה של הרבנות על-מנת לבוא ולראות איך מצרפים אותם למועדים של כלל ישראל משום שאני קיבלתי את פסק ההלכה של הרב עובדיה יוסף הקובע בצורה חד-משמעית שהם יהודים.

ראובן ריבלין: יש להם מנהגים שהם השרישו לעצמם במשך 2000 או 2,500 שנה שהם היו בגולה.

ראובן ריבלין: אני רואה בך את האדם שמרגע זה אני לא צריך יותר לטפל בזה כי לעת הזו אתה גם נבחרת למען העדה האתיופית וצריך לטפל בעניין הזה.

ראובן ריבלין: זו החלטת ממשלה לגבי 12 תקנים נוספים.

דוד טל: אני רוצה קודם כל להעלות על נס את הרפורמה בה התחיל שר הדתות הנוכחי.

דוד טל: גם בעבר הוא התחיל את הרפורמה במשרד הדתות ובעבר נשמעו טענות, חלקן לצערי היו נכונות, אבל השר הנוכחי עשה שינוי רציני מאוד במערכת הזאת.

דוד טל: לשמחתי השינויים שהוא התחיל והניע גרמו לכך שגם לאחר מכן, כשהוא לא היה במשרד, המנכ"ל הנוכחי, מר שפיגלר, המשיך עם כל הנושא ועם כל התיקונים המתבקשים והמתחייבים והביאו את המשרד למצב הרבה יותר טוב מאשר משרדים אחרים מבחינת אופן הניהול, ההתייעלות וההתנהלות של המשרד הזה.

דוד טל: אני רוצה להעלות מספר דברים קטנים שאני חושב שאנחנו צריכים לתת עליהם את הדעת.

דוד טל: קודם כל, נושא שכבר הזכיר השר, 40-60.

דוד טל: זה דבר מן העבר הרחוק בגלל ההגמוניה שהייתה לאנשי המפד"ל בזמנו כאשר הגיעו ביניהם לאיזושהי חלוקה של 60-40 וכל אחד נתן את חלקו, כאשר משרד הפנים נתן 60 ומשרד הדתות 40.

דוד טל: אני חושב שהדבר הזה צריך להיעלם מן העולם, ואם נדרשת ומתבקשת החלטה של הוועדה הזאת, ראוי שהיא תעשה זאת.

דוד טל: הדבר הזה צריך לעבור מן העולם ולא צריך להגיע לחזר על הפתחים של ראשי ערים מסוימות שמצבן מבחינה אובייקטיבית קשה, אבל תמיד לצערי הצרכים הדתיים עומדים בשלב התחתון בסולם העדיפות.

דוד טל: אני חושב שנכון וראוי שיושבי-ראש מועצות דתיות לא יחזרו על פתחי יושבי-ראש מועצות מקומיות וראשי ערים.

דוד טל: זה לא קורה בשום משרד אחר ולא צריך שזה יקרה כאן.

דוד טל: לצערי תקציב המשרד הזה הולך ופוחת.

דוד טל: אני חושב שבקטע הזה – אדוני השר, אם מותר לי להציע – אתם צריכים לעמוד על שתי הרגליים האחוריות כדי למנוע את הפגיעה בשירותים הדתיים.

דוד טל: מעבר לכך, נושא מאוד חשוב הוא נושא הקיצוץ רב השנים בכל הנושא של קליטת רבני שכונות, רבנים אזוריים.

דוד טל: בו בזמן שבשירות הציבורי נקלטים אנשים, סמנכ"לים, מנכ"לים וכל מיני תפקידים כאלה ואחרים, ושם אין הקפאה, הרי שכאן זה לא כך.

זאב אלקין: אדוני השר ואדוני המנכ"ל, יכול להיות שתצליחו לעזור לי באיזשהו עניין כי אני חייב לומר שבעקבות ההצגה שלכם הלכתי לאיבוד.

זאב אלקין: או שאני לא מבין משהו או שספר התקציב שמונח בפנינו לאישור הם לא נכונים, או ששני הדברים ביחד.

זאב אלקין: במה שאתם הצגתם סך התקציב במשרד עומד על 270 מיליון, אבל בספרי התקציב שלנו הוא עומד על 258 מיליון.

זאב אלקין: בסעיף של המועצות הדתיות אצלכם זה 136 מיליון, בספר שלפנינו התקציב הוא 145 מיליון.

מיכל צוק: זה מסיבה טכנית.

מאיר שפיגלר: מה שכתבנו כאן, זה בדיוק תקציב המועצות הדתיות.

מיכל צוק: אתה רואה כאן תוכניות ובתוך התוכניות יש תקנות.

חיים אורון: חוץ מזה, יש את החוק של סמדר: שני מספרים על תקציב בשני מקומות, לעולם לא יהיו דומים.

זאב אלקין: הנוסחה שכבר דיברתם עליה כאן היא 60-40.

זאב אלקין: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לכך שיש מספר מועצות דתיות, שם זה לא תואם את המספר ואלה הן מועצות דתיות אזוריות ביהודה ושומרון.

זאב אלקין: לפי החוק הקיים אין חיוב ל-60-40 וזה נתון לרצונה הטוב של המועצה.

זאב אלקין: זה לא עודכן בצווים של אלוף הפיקוד.

מאיר שפיגלר: אנחנו מודעים לזה.

מאיר שפיגלר: הלשכה המשפטית פועלת בעצה אחת עם משרד המשפטים ונדאג לכך שכל מה שחל על המועצות הדתיות בתחום הקו הירוק, יחול גם על המועצות הדתיות מחוץ לקו הירוק.

זאב אלקין: אני רוצה להעלות מקרה אחד שבעיניי הוא זועק, למרות שאני לא יודע אם אתם הכתובת או משרד השיכון.

חיים אורון: אני חושב שהחוברת הדקה הזאת באה להדגים משפט מפורסם של המשנה לראש-הממשלה שמעון פרס שאמר שמביצה אפשר לעשות חביתה, אבל מחביתה אי-אפשר לעשות ביצה.

חיים אורון: פירקו את משרד הדתות, עשו ממנו חביתה – ואני לא רוצה להשתמש במילה יותר בוטה מחביתה, חורבה – שאי-אפשר לעשות עכשיו שום דבר.

חיים אורון: חבר הכנסת זאב אלקין אומר בצדק שהוא לא מוצא את הידיים ואת הרגליים כי זה לא כמו משרד שאתה יכול לבוא ולומר שיש לוח, יש שנה קודמת, שנה הבאה וכולי וכולי.

חיים אורון: למה זה קרה?

חיים אורון: כי במקום לעשות דבר ישר, עושים אותו עקום.

חיים אורון: אני חושב שהגיע זמנו של משרד הדתות להיות מבוטל, אבל לא בצורה הזאת.

חיים אורון: זרקו משהו לכאן, זרקו משהו לשם, והכול בגלל סיבות קואליציוניות ועכשיו מושכים חזרה מכל המקומות.

חיים אורון: אגב, המקוואות שנים כבר במשרד השיכון בתקציב מיוחד.

קריאה: בשכונות חדשות.

חיים אורון: אני מדבר על שכונות חדשות.

חיים אורון: זה מופיע בדוח ברודט שאני תמכתי בו.

חיים אורון: הטענה הייתה שכאשר בונים שכונה, מתקצבים כל מיני דברים, אבל לא מתקצבים מבני דת אבל צריך לתקצב מבני דת.

חיים אורון: השאלה איך עושים את זה ואיך מחליטים על זה.

חיים אורון: הסיפור של 40-60 עם הרשויות המקומיות, אתם רואים מה קורה אתו כל הזמן.

חיים אורון: אף אחד לא אחראי לזה.

חיים אורון: למה אי אפשר היה לבוא ולומר מה שאמרו כבר, והייתה הצעה מסודרת על השולחן, שהמועצה הדתית בעיריית רמת-גן היא כמו האגף לחינוך והאגף לפינוי אשפה – אני מקווה שאף אחד לא יחשוב שאני אומר כאן דבר לא יפה – וזאת אחריותה.

חיים אורון: היא מתחשבנת עם הממשלה, גם שם 75 אחוזים לחינוך באים ממקורות הממשלה אבל זה תחום עירוני לכל דבר.

חיים אורון: אבל לא רוצים את זה, ולמה לא רוצים את זה?

חיים אורון: כי רוצים את ה"קניפעל".

חיים אורון: כי רוצים את החזקה.

חיים אורון: אדוני השר, אנחנו מכירים מספיק שנים.

חיים אורון: אני אומר לך מהמקום שבו אני נמצא שחובתה של המדינה לספק שירותי דת למי שהדת היא חלק מהצרכים שלו.

חיים אורון: חובה, אגב, למדינה לספק שירותים אחרים שהיא צריכה לספק אותם למי שהוא לא כזה.

חיים אורון: למשל, מה קורה עכשיו בתחום הכשרות?

חיים אורון: בתחום הכשרות הרבנות הראשית היא רק עליי.

חיים אורון: היא לא עליך כי יש לך בד"צ משלך, ועליו היא לא כי יש לו בד"צ משלו.

חיים אורון: הרבנות הראשית בכשרות היא עליי.

חיים אורון: אתה שם שתי קומות, ומי בסוף משלם את שתי הקומות האלה?

יצחק כהן: מי שרוצה.

חיים אורון: כאילו יש לו ברירה.

ראובן ריבלין: אזרחים בישראל רוצים כשרות, גם אלה שלא שומרים תרי"ג מצוות.

חיים אורון: לא שמעת מה שאמרתי.

חיים אורון: אני בעד שתהיה כשרות לכל מי שרוצה.

חיים אורון: אני חושב שהמודל הקיים הוא שהמדינה מממנת את הכשרות לי ולך.

ראובן ריבלין: אתה רוצה שתנובה למשל תוציא מוצרים כשרים ולא כשרים?

חיים אורון: לא.

חיים אורון: אתה לא מבין את מה שאני אומר.

חיים אורון: אני אומר שתהיה כשרות אחת.

חיים אורון: יושב כאן מישהו שהיה שר החקלאות.

חיים אורון: הייתה שנת שמיטה.

חיים אורון: כל הרבנים אמרו שאני אטפל בשנת שמיטה, אבל הבעיה הגדולה הייתה לא שנת השמיטה אלא הבעיה הייתה בין הרב הראשי – שאתם יודעים את שמו, בקשי-דורון, שקיבל מכות, הוא יצא מבית כנסת ורדפו אחריו בשנת 2000 – שנתן הכשר יחד עם הרב עובדיה יוסף, לבין הרבנים שלכם שלא נתנו הכשר.

יעקב ליצמן: מעולם לא הייתה התקפה על הרב בקשי-דורון.

חיים אורון: אני אומר לכם שאתם עושים נזק.

ניסן סלומינסקי: נראה שמבין כל המשרדים הממשלתיים המשרד הזה הוא המשרד הכי מבוזה ובהתאם לכך גם ההתייחסות אליו מצד הממשלה.

ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שיש איזשהו משרד שמאשרים מצבת תקנים אבל מצד שני התקציב מראש לא מסוגל לממן את מצבת העובדים הזאת.

ניסן סלומינסקי: אין אף משרד כזה, פרט למשרד הדתות, ששם באופן מובנה מראש אתה יודע שאתה לא מסוגל לשלם את כל המשכורות.

ניסן סלומינסקי: מדברים על כך ש-60 אחוזים תעביר הרשות המקומית.

ניסן סלומינסקי: ידוע שלרוב גדול של הרשויות אין כסף לשלם לעצמן וראש העיר אומר שהוא קודם כל ישלם לעובדיו ואולי מבחינתו בצדק, כי אלה לא עובדים שלו.

ניסן סלומינסקי: האוצר טוען שהוא מקבל 60 אחוז, הם טוענים שזה לא נכון והוויכוחים האלה נמשכים עשרות שנים.

ניסן סלומינסקי: התקציב ביחס למצבת כוח אדם, התקציב הוא פחות ממצבת כוח אדם.

ניסן סלומינסקי: 60 אחוזים צריך לבוא מהרשויות המקומיות אבל ברוב המקומות התקציב הזה לא עובר.

ניסן סלומינסקי: אי-אפשר להסתמך על הרשויות המקומיות ועל מה שהן ייתנו.

ניסן סלומינסקי: צריך לשנות ולהעמיד את זה על 75 אחוזים מהממשלה ושהממשלה תשלם ישירות.

ניסן סלומינסקי: פועל יוצא של שני הדברים הללו הוא שרבים מעובדי המועצות הדתיות לא מקבלים שכר, לא הם ולא הגמלאים.

ניסן סלומינסקי: קיימנו כאן כמה דיונים, ההסתדרות נכנסה לזה אבל היא נכנסה לזה רק אגב המועצות המקומיות ולא נכנסה אגב המועצות הדתיות.

ניסן סלומינסקי: אני לא בטוח שהפתרון שיהיה יפתור גם את הנושא של המועצות הדתיות.

ניסן סלומינסקי: הנושא של תקציב פיתוח.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע מה הסכום, אבל אם אתה אומר שבתקציב זה 8 מיליון, ולא חשוב כמה מצטבר, לא יכול להיות שתקציב הפיתוח של מוסדות דת – שאלה בתי כנסת, מקוואות ודברים נוספים – יעמוד כתקציב על 8 מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: זה שיש כאן עודף שלא נוצל במשך 4 שנים, זה משהו אחר.

ניסן סלומינסקי: הקפאת כניסת רבנים חדשים.

ניסן סלומינסקי: בניגוד לכל מה שקורה במשק, רב שמשום מה עזב את תפקידו, נפטר או יצא לפנסיה, לא מכניסים מישהו במקומו.

ניסן סלומינסקי: יש הקפאה מוחלטת ודבר כזה לא יכול להיות.

ניסן סלומינסקי: תוכניות ההבראה.

ניסן סלומינסקי: אני מקווה מאוד שהשנה נתחיל בתוכניות ההבראה אבל יש לי תחושה שזה יימשך.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, מאז פורק משרד הדתות ישנה פגיעה קשה בכל שירותי הדת.

דוד אזולאי: אני יודע שהשר עושה מאמצים גדולים מאוד על-מנת להחזיר את מה שנלקח מכבשת הרש במשך השנים.

דוד אזולאי: אני באמת רוצה לאחל לו הצלחה.

דוד אזולאי: אני יודע שזה מאוד קשה.

דוד אזולאי: יש שני דברים אליהם אני רוצה להתייחס.

דוד אזולאי: המציאו איזושהי המצאה של תוכניות הבראה.

דוד אזולאי: זו המצאה שטנית של משרד האוצר שמראש קובע תקציבים ומגבלות של זמן לתוכניות הבראה ומראש יודעים שאותן מועצות דתיות לא יעמדו בתנאים האלה, ואחר כך התוצאה היא שחלק גדול מהמועצות הדתיות לא יכולות לעמוד באותן תוכניות הבראה.

דוד אזולאי: הייתי רוצה לקבל ממך, אדוני מנהל שירותי הדת, את הנתון.

דוד אזולאי: הרי תוכניות הבראה לא התחילו היום אלא התחילו כבר לפני שנתיים.

דוד אזולאי: אולי תספק לחברי הוועדה כמה מועצות דתיות עמדו באותן תוכניות הבראה שהגשתם וכמה נמצאות בדרך ואתה יודע מראש שהן לא יעמדו באותן תוכניות הבראה, בדיוק כפי שקורה ברשויות המקומיות.

דוד אזולאי: הן לא יעמדו בכך מפני שאנחנו חוזרים לבעיה המקורית שהרשויות המקומיות לא יעבירו את החלק שלהן למועצה הדתית, והתוצאה היא אי-עמידה בתוכנית ההבראה.

דוד אזולאי: אני חושב שצריך להפסיק עם כל תוכניות ההבראה.

דוד אזולאי: אני חושב שצריך לחזור לרעיון שדיברו עליו קודמיי והוא מציאת הדרך שמשרד שירותי הדת יקבל בדיוק כפי שמקבל כל אגף ברשות המקומית, שזה אומר 75-25 ולא 40-60.

דוד אזולאי: לא שמעתי מכם מהו החוב של הרשויות המקומיות ומה בדעת המשרד לעשות כדי שהכסף הזה יעבור למועצות הדתיות.

דוד אזולאי: אני בטוח שאם הכסף הזה יעבור למועצות הדתיות, הן יכולות לתפקד ואני בטוח שיכולות לתפקד מצוין.

דוד אזולאי: זו אחת הבעיות המרכזיות כאשר חלק גדול מהרשויות המקומיות מקבלות את הכסף הזה ולא מעבירות אותו למועצות הדתיות.

יעקב כהן: אני רוצה להודות לשר ולמנכ"ל ולציין שלאחרונה חל שיפור.

יעקב כהן: אם היה פעם חצי שנה פיגור במשכורות, הרי שהיום מדברים על פיגור של חודש.

יעקב כהן: אם אנחנו שומעים היום שהתקציב עומד על 140 מיליון ב-2007, אם המצב כל כך טוב, למה המצב כל כך גרוע?

יעקב כהן: אנחנו שומעים מכל המועצות בכל הערים שיש מצוקה גדולה, מפטרים עובדים והעסק לא עובד טוב.

יעקב כהן: השאלה מה קורה שם.

יעקב כהן: אומרים שמפטרים עובדים ואין תחלופה.

יעקב כהן: מפטרים עובדים טובים, מפטרים בלניות, מפטרים רבנים.

יעקב כהן: האם יש אמת בדבר?

יעקב כהן: אנחנו צריכים לדאוג שלא תהיה רעידת אדמה ושהנושא יעבוד היטב.

יעקב כהן: לתוכנית ההבראה.

יעקב כהן: יש אמרה שאומרת שהניתוח הצליח אבל החולה מת.

יעקב כהן: אני מקווה שזה לא יקרה גם בנושא הזה.

יעקב כהן: ה-60 אחוזים שצריכה לתת הרשות המקומית, אנחנו חייבים לשנות את הסטטוס הזה או לבטל אותו לגמרי.

יעקב כהן: יש מצוקת קבורה באזור גוש דן.

יעקב כהן: כל דוחות העוני אומרים שקשה לחיות בכבוד במדינת ישראל, אבל אנא תנו למות בכבוד.

יעקב כהן: זבולון אורלב: למען הדיון ההיסטורי.

יעקב כהן: ההחלטה על פירוק משרד הדתות נפלה בממשלת שרון הראשונה, כתוצאה מעבודה של ועדת מנכ"לים אחרי שלוש שעות עבודה בראשותו של אביגדור יצחקי, ובה הוחלט לסגור חמישה משרדי ממשלה, בין היתר גם את משרד הדתות.

יעקב כהן: נכונה העובדה שהביצוע היה בממשלת שרון השנייה.

יעקב כהן: אגב, ש"ס הצביע נגד החלטת הממשלה, כמו שאנחנו הצבענו נגד בממשלת שרון השנייה, אבל לצערנו הרב הצביע בעד.

יעקב כהן: משרד הדתות פורק, וזו עובדה.

יעקב כהן: צריך לזכור ששום שירות דתי לא פורק.

יעקב כהן: כל השירותים הדתיים שהיו קיימים במשרד הדתות פוזרו במשרדי הממשלה השונים, אבל שום דבר לא בוטל, ולכן צדק השר כהן כשאמר שאם יעשו פעם במרכז המחקר של הכנסת יראו שההוצאה היום היא כנראה יותר גדולה לשירותי הדת.

חיים אורון: אני כבר ביקשתי את זה.

משה גפני: אני ביקשתי את המרכז למידע לקבל את המידע משנת 2000 כי רציתי לראות את ההתפתחות.

זבולון אורלב: אין ספק ש-140 מיליון שקלים בתקציב הממשלה למועצות הדתיות, אין בו לתת מענה לתשלומי המשכורות פלוס הדברים הנלווים פלוס השכר לגמלאים.

זבולון אורלב: זה תקציב שמראש מזמין בעיות בתשלומי השכר.

זבולון אורלב: קיבלנו פנייה של רבני שכונות שאומרים שהרשות לשירותי דת מתכוונת לקיים רפורמה בשירותי הדת.

זבולון אורלב: אני מבקש התייחסות לכך.

זבולון אורלב: אני הגשתי שאילתא, אבל אם השר נמצא כאן, אפשר לחסוך את השאילתא.

זבולון אורלב: אני שואל האם קיימת תוכנית, ואם כן, איפה היא תהיה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לברך את השר הרב יצחק כהן על התפקיד שלו.

משה גפני: אני יודע שהוא עושה מאמצים גדולים כדי לקדם את הנושאים של שירותי הדת, ואני מברך אותו על כך.

משה גפני: אני מברך גם את המנכ"ל.

משה גפני: לנושא של העובדים.

משה גפני: המציאות היא שנכון לרגע זה למיטב ידיעתי לא התנהל דיון לגבי תוכניות ההבראה.

משה גפני: על כל פנים, לא התנהל דיון בו הגיעו להסכמה, גם לא עם ההסתדרות.

משה גפני: אני מאוד מקווה שלא תנצלו את העובדה כמו שקורה לעובדי הרשויות המקומיות, שם ההסתדרות יכולה להשבית את המשק.

משה גפני: עובדי המועצות הדתיות, אתה יודע שיהיה קושי גדול להשבית את השירותים שלהם כי ביניהם יש שירותים חיוניים שלא תהיה אפשרות להשבית אותם.

משה גפני: לא שמעתי מההסתדרות, מאלה שמייצגים את המועצות הדתיות, שהתנהל אתם דיון והגיעו אתם להסכמה בנושא תוכנית ההבראה.

משה גפני: גם לא שמעתי, או שמעתי להיפך, מוועד רבני השכונות – אני ראיתי גם מכתב שזבולון אורלב שלח אליך בעקבות זה – ואני מבקש שכאשר עושים תוכניות הבראה, וצריך לעשות תוכניות הבראה, יש מקומות בהם אכן זקוקים לתוכנית הבראה, זה צריך להיעשות בדרך שזה נעשה במקומות האחרים.

משה גפני: זה צריך לעשות עם ועד העובדים שלהם.

יצחק כהן: למה אתה אומר את זה?

משה גפני: אמרתי למיטב ידיעתי.

יצחק כהן: תשאל.

משה גפני: אני שואל.

יצחק כהן: לא, אתה קובע.

משה גפני: אחרי כל משפט שאני אומר, אני אומר "האומנם", סימן שאלה.

משה גפני: לפני שבאתי, בדקתי עם ועד הרבנים.

יצחק כהן: לא בדקת טוב.

משה גפני: אני עובד רק עם הכישורים שלי.

משה גפני: אני לא יכול לעבוד עם כישורים של מישהו אחר.

משה גפני: זה למיטב ידיעתי.

משה גפני: בדקתי עם שלמה שטרן מההסתדרות, שאלתי אותו האם אכן תוכניות ההבראה מוסכמות על ההסתדרות, והוא עשה לי לא.

משה גפני: אולי לא הבנתי.

יעקב ליצמן: הוא לא ענה לך לא.

משה גפני: לכן אני שואל האומנם.

משה גפני: הוא אמר לא.

משה גפני: השר כהן, אני לא מאשים אותך בעניין ובירכתי אותך ואני חוזר ומברך אותך.

משה גפני: לא יכול להיות, ואתה יודע את זה כמוני, שיהיה תקציב, אם יהיה, בינתיים זה פחות, אבל שיהיה תקציב של החלק של ה-40 אחוזים של הממשלה שהוא יהיה 140 מיליון שקלים.

משה גפני: תעשה את תוכניות ההבראה גרנדיוזיות והטובות ביותר, המשמעותיות ביותר – אין אפשרות בשום פנים ואופן עם 140 מיליון שקלים, לא לעשות פעילות של שירותי דת אלא לשלם משכורת לעובדים החיוניים.

משה גפני: אין מציאות כזאת.

משה גפני: אני שואל - הרי כל דבר צריך לשאול - האם אלה שעשו את התקציב הזה שאתו אי-אפשר לנהל שירותי דת, האם לא לממשלה הזאת צריך לעשות תוכניות הבראה?

משה גפני: לממשלה.

משה גפני: להחליף שרים, להחליף ראש-ממשלה.

משה גפני: הרי למי אתה עושה תוכניות הבראה?

משה גפני: תעשה תוכניות הבראה לוועד המנהל שלא יודע לנהל את הדבר הפשוט ביותר, שהוא מגיש כאן תקציב שאי-אפשר לשלם את המשכורות.

ראובן ריבלין: אני מבקש להצביע על זה.

משה גפני: אני אומר לכם שפירוק משרד הדתות שנעשה באופן חמור מאין כמותו בממשלת ליכוד, מפד"ל, איחוד לאומי ושינוי, לא חסך לאוצר המדינה שקל אחד אלא להיפך.

קריאה: כבר אמרו את זה.

משה גפני: אבל אני שואל.

משה גפני: האם זה נכון אדוני היושב-ראש שאנחנו נכנסנו אז לקואליציה כדי להוציא את שינוי ולפרק אותה?

יעקב ליצמן: נכון.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, היו לי עוד דברים רבים לומר, אבל אני אסתפק בדברים שאמרתי עד עתה.

משה גפני: אני מסיים את דבריי עם ברכות לשר הרב יצחק כהן שיצליח בתפקידו.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, מהניסיון של הפקדת משרד הרווחה במשרד ראש-הממשלה מתברר שמה שמופקד שם, בעצם לא עובד.

מוחמד ברכה: כך קורה עם משרד הדתות.

מוחמד ברכה: אני לא מהחסידים הגדולים שתומכים בקיומו של משרד הדתות, כמובן שאני תומך בשירותי דת, אבל מסתבר שעכשיו אין משרד דתות, יש שר שמטפל בחלק מענייני הדתות וחלק אחר לא בתחום סמכותו.

מוחמד ברכה: למשל, כל נושאי הדת ושירותי הדת לעדות הלא יהודיות, לא נמצאים בסמכותו אלא בסמכות משרד הפנים.

מוחמד ברכה: כאשר עקבתי אחרי דרישות פשוטות ומינימאליות גיליתי שבמשרד הפנים יש סמכויות אבל אין מי שיטפל ואין מי שייקח אחריות על העניינים האלה.

מוחמד ברכה: אני חושב שאם כבר אתה מטפל בנושא ואתה מרכז אותו, יש מקום שאתה תעשה את כל העבודה.

מוחמד ברכה: אני חושב שאם יש שר שאמון על נושא הדתות, הכול צריך להיות מופקד אצלו.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, היות שאנחנו עד סוף השנה כביכול אמורים לסיים את הדיון בתקציב והייתה שביתה של המשק בכל מה שקשור למשכורות של עובדי רשויות ועובדי מועצות דתיות, אני חושב שצריכה לצאת גם מכאן אמירה.

מוחמד ברכה: לא רק ההסתדרות יכולה להשבית את המשק בדרישה כל כך צודקת של אנשים שחודשים על גבי חודשים לא קיבלו משכורת.

מוחמד ברכה: אני חושב שיש לנו כלים לא להשבית את המשק, אבל להשבית את הטיפול בתקציב עד אשר העניין הזה ייפתר.

יעקב ליצמן: אני לא אענה לך עכשיו אבל אתייעץ אתך.

יעקב ליצמן: בחוק ההסדרים בשנת 2006 הייתה העלאה במחיר המים אבל מחיר המים במקוואות הוא יותר זול.

יעקב ליצמן: מסתבר שהרבה מקוואות לא יודעים על זה והם משלמים והרשויות מתעלמות מזה.

יעקב ליצמן: אני חושב שהייתה צריכה לצאת הודעה מהמשרד שלך לכל המקוואות על כך שמחיר המים למקוואות הוא מחיר אחר והוא יותר זול.

מאיר שפיגלר: לגבי תוכניות ההבראה, אנחנו מודעים לנושא של ה-140 מיליון שקלים וה-210 מיליון של הרשויות המקומיות ולוקחים אותו בחשבון.

מאיר שפיגלר: ברור שאם המועצות לא תקבלנה את חלקן של הרשויות המקומיות, אין טעם בתוכניות הבראה.

מאיר שפיגלר: השר עומד לקבל החלטות ממשלה ביחד עם אגף התקציבים, כך שהתוכניות האלה תוכלנה להתגשם ולפעול באופן שוטף.

יצחק כהן: מה שעבר כחוט השני בין כל הערות ודרישות חברי הכנסת הוא שיטת התקצוב הלא-נורמאלית של 60-40.

יצחק כהן: אם זה יסודר, לא נצטרך לחזור אליכם שוב.

יצחק כהן: תודה רבה.

יצחק כהן: אני חייב לומר שיש לנו שיתוף פעולה מלא עם אגף התקציבים.

יעקב ליצמן: תודה רבה.