ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 100, 2006-12-12 09:00

מיכאל מלכיאור: אנחנו נהיה בשידור גם בישיבה הראשונה גם בישיבה השנייה אומרים גם שלום לכל הצופים בבית ולחברי הכנסת ולאורחים שהשכימו ובאו בזמן.

מיכאל מלכיאור: יש לנו עוד הרבה אורחים שהם אמורים להיות פה אבל הם כנראה בפקקים בדרך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו בכנסת היום מציינים יום זכויות האזרח, שבעצם חל בעשרה בדצמבר שזה היה יום ראשון, הכנסת פה משום מה לא עובדת בימי ראשון אולי בגלל שזה לכבד את הנוצרים שבינינו אבל לכן הכנסת היום ב- 12 בדצמבר מציינים.

מיכאל מלכיאור: אבל אני מניח שזה לא מאוחר בשביל לציין את יום זכויות האזרח ואני רוצה להגיד שזכויות האזרח, זכויות האדם כביטוי בישראל לצערי לא תופס את המקום המרכזי שזה היה צריך לתפוס לדעתי במדינה שהיא מדינה יהודית ומדינה דמוקרטית.

מיכאל מלכיאור: זה היה צריך להיות הרזונדטרה של המדינה שלנו.

מיכאל מלכיאור: צריכים לדעת שהחתימה על מגילת זכויות אדם שהיתה חתימה שקראה גם, המגילה היה נדמה לי ב- 10 בדצמבר שנת 48 אותה שנה שבה הוקמה מדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: אגב, הסבא שלי שהיה אז הרב הראשי של דנמרק, הוא אמר שזה סימן לבואו של המשיח.

מיכאל מלכיאור: יש שני סימנים גדולים של ביאת המשיח לפי המקורות שלנו.

מיכאל מלכיאור: דבר אחד זה שהעם היהודי חוזר לארצו ודבר שני שיש איזשהו הסדר של כלל העולם, הסדר שאנשים יוכלו לחיות ביחד, בכבוד ובלי מלחמות והיו איזה סימנים עם הקמת האו"ם ופעם אמרתי את זה בישיבה שהיתה לי עם קופי ענאן באו"ם סיפרתי לו על הפרשנות הזאת של סבא שלי, זה לא אומר שמזכ"ל האו"ם הוא המשיח.

מיכאל מלכיאור: אגב, אנחנו עכשיו מציינים את סופו של התקופה שלו, הוא עכשיו מסיים את תפקידו.

מיכאל מלכיאור: נאם את הנאום האחרון שלו אתמול, אז אני יכול להגיד עם מה שלפעמים תקפו אותו פה בישראל שבהרבה מאוד נושאים הוא עשה דברים חשובים מאוד כולל אגב בנושאים שחשובים גם לעם היהודי וגם לעמים אחרים לגבי זכרון השואה.

מיכאל מלכיאור: הוא היה מזכ"ל שקבע את יום זכרון השואה הבינלאומי כיום שחרור של אושוויץ בכל העולם דרך האו"ם ואז יש לו עוד מספר זכויות על התקופה שלו.

מיכאל מלכיאור: אבל מה שהיה גם עניין יהודי וגם עניין אנושי כללי ב- 10 בדצמבר 48.

מיכאל מלכיאור: אגב, מגילת זכויות האדם קיבלה את כל המשמעות שלה על רקע השואה.

מיכאל מלכיאור: מה שהיטלר אמר בשנות ה-30 שכשיש הפרה של זכויות אדם בגרמניה ושרודפים את היהודים ואת כל מיני קבוצות אחרות את הקומוניסטים ואת כל מי שלא אהבו זה לא העניין של אף אחד מחוץ לגרמניה.

מיכאל מלכיאור: זה עניין פנימי.

מיכאל מלכיאור: באה מגילת זכויות האדם ואמר שאין כזה דבר עניין פנימי.

מיכאל מלכיאור: זכויות האדם חל על כל אדם, בכל מקום, בכל מצב.

מיכאל מלכיאור: ואם זה לא מושג אוניברסלי אז זה סתם איזה ניצול פוליטי ציני ואין לזה משמעות מעבר לכך.

מיכאל מלכיאור: זה כל היסוד של מגילת זכויות האדם.

מיכאל מלכיאור: ואני מצטער על כך שבגדול גם בישראל וגם חלקית בעולם היהודי ואנחנו נסוגנו מקהילת זכויות האדם, מהשפה של זכויות האדם.

מיכאל מלכיאור: גם הבינלאומי בעיקר זה התחיל בשנות ה-70 והתעצם בשנים אחרי זה.

מיכאל מלכיאור: זה נכון שלפעמים קהילת זכויות האדם, לטעמי לפחות זה עניין סובייקטיבי, לפעמים חרגה מהמנדט שלה ולפעמים היה, אנשים גם רציניים בקהיליה.

מיכאל מלכיאור: לא, אני לא מדבר על אנטישמיים, שתפסו טרמפ על הקהילה.

מיכאל מלכיאור: אבל לפעמים הייתה ביקורת נוקבת גם על מדינת ישראל ועל מדיניות הממשלה.

מיכאל מלכיאור: אבל זה חלק מהשיח של זכויות אדם.

מיכאל מלכיאור: ולכן אני שמח שפה בכנסת אנחנו מציינים את היום וגם עוד מעט נציין גם שזה 60 שנה ליוניסף, דבר שאני לא מבין בדיוק למה זה 60 שנה כי נדמה לי שזה 61 שנה, אבל יכול להיות שאני טועה.

מיכאל מלכיאור: אבל היושבת ראש אמרה לי שזה 60 שנה לכן הבטחתי לה לציין את זה.

מיכאל מלכיאור: נדמה לי שיוניסף התחילו בנובמבר 45 אבל יכול להיות שאני גם בזה טועה ואנחנו נדבר על זכויות האדם בהקשר מאוד ספציפי, ביקש דווקא חבר הכנסת סילבן שלום שמשום מה לא הגיע.

מיכאל מלכיאור: הוא ביקש שנדבר על חוק, שהוא היה בין היוזמים שלו והביא את החוק הזה לכנסת.

מיכאל מלכיאור: על היישום של זכויות התלמיד ואנחנו בהחלט נטפל בעניין הזה גם.

מיכאל מלכיאור: זה יהיה בעצם הנושא המרכזי.

מיכאל מלכיאור: נדבר קצת על יוניסף בהמשך.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד שיש לכם חבילה, מי שנמצא מסביב לשולחן, יש מעטפה ממשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: ודווקא מעטפה מאוד יפה, זה מתנה שמותר לקבל, אני אומר לחברי הכנסת, זה חוברת על הפעילויות של המשרד ומי שממונה על זכויות התלמיד במשרד החינוך, טובה בן ארי, שאני מוכרח להגיד בין העובדות החרוצות והמסורות ביותר שהמשרד מכיר.

מיכאל מלכיאור: היא ממש עשתה מהפיכה בתחום הזה והביאה לתודעה בכל מיני שיטות לא שיטות כי זה לא תמיד שכולם אוהבים לדבר על זכויות תלמיד.

מיכאל מלכיאור: יש כאלו שחושבים, למשל מורים מסוימים שחושבים שזכויות התלמיד זה פוגע בזכויות המורה.

מיכאל מלכיאור: וזו כמובן טעות מוחלטת.

מיכאל מלכיאור: להיפך אם תלמיד יודע את מקומו ואת זכויותיו אז הוא יהיה תלמיד הרבה יותר טוב ובמקומות שזה עובד ומופעל אז רואים את זה לטובה.

מיכאל מלכיאור: אבל אתם קיבלתם פה גם תקליטור שזה תוכניות לימודים בנושא של זכויות התלמיד, גם הסברים בערבית של השרה ובעברית ויש גם פה מעטפה מאוד נחמדה עם בולים ממש יפים ביוזמת משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני כבר מכיר את זה הרבה זמן כי עסקתי בזה הרבה ותסתכלו על זה, תיהנו מזה.

מיכאל מלכיאור: לא תמיד אנחנו מקבלים מתנות ממשרד החינוך אבל כל הזמן שזה מתנות בכיוון של זכויות תלמידים אז אנחנו מאוד מודים, מודים גם לך טובה ולמשרד שעובד על הנושא הזה.

טובה בן ארי: סליחה רק רגע, באותו הקשר, סליחה שאני מפריעה לך.

טובה בן ארי: יוניסף, הזכרת יום הולדת ליוניסף, הם בחרו את הציור השמאלי, הציור הירוק, הבול הזה כבול שיציין, עם חותמת מיוחדת של יוניסף, את 60 שנה ליוניסף.

טובה בן ארי: זה בול שצייר תלמיד מבית ספר "עופר" לאוטיסטים במחוז חיפה.

טובה בן ארי: מאוד חשוב לציין.

מיכאל מלכיאור: עכשיו הצד החגיגי נגמר.

מיכאל מלכיאור: חבל רונית על הצד החגיגי רציתי לשבח אותך על המקום שאת נתת כמנכ”לית לעבודה של זכויות התלמיד בתקופה שלך כמנכ”לית המשרד אבל שיבחנו אותך שלא היית אז אני שמח לחזור על זה עכשיו וגם דרך העבודה של טובה בן ארי.

מיכאל מלכיאור: יש כמה בעיות בביצוע של הנושא של זכויות התלמיד בבתי הספר.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נתחיל בבעיות שיש ביישום של החוק לזכויות התלמיד, אולי יובל תתאר לנו את הממצאים שאתה מצאת ונקבל את התגובות של המשתתפים, אולי המועצה לשלום הילד רוצים להוסיף דברים אני בטוח וגורמים אחרים כמובן מועצת התלמידים זה ברור.

מיכאל מלכיאור: בבקשה יובל, תתחיל.

יובל וורגן: תודה רבה אדוני היו"ר.

יובל וורגן: מי שכתב את המסמך זה יהודה טרואן.

יהודה טרואן: חוק זכויות התלמיד הוא מתפרס על הרבה מאוד נושאים, אנחנו בחרנו רק מקצתם ואני אמקד את תשומת הלב בשניים מהנושאים שנדונים במסמך.

יהודה טרואן: אחד מהם זה מודעות לחוק בקרב אנשי חינוך.

יהודה טרואן: עלו טענות שאין מודעות מספקת ובצד פעילויות של הממונה, המפקחת על יישום חוק התלמיד שהמשרד נוקט, מסתבר שאין איזו שהיא מדיניות כללית ללמד את חוק זכויות התלמיד במסגרת הכשרת מורים או הכשרת מנהלים.

יהודה טרואן: סוגיה אחת שניתן לתת עליה את הדעת.

יהודה טרואן: סוגיה נוספת קשורה להרחקה של תלמידים לצמיתות מבית הספר.

יהודה טרואן: החוק קובע הליך שבו יורחקו תלמידים כולל זכות ערעור בפני וועדות שימוע מחוזיות.

יהודה טרואן: ניסינו לבדוק עד כמה מנצלים את הזכות הזאת לפנות לשימוע מחוזי.

יהודה טרואן: אם נראה שאחוז מאוד קטן של התלמידים מנצל את הזכות אנחנו נוכל להצביע או להניח שיש איזו שהיא בעיה שתלמידים לא מודעים כפי שנקבע בחוק לגבי זכותם לגשת לערעור.

יהודה טרואן: לא הצלחנו כל כך לבדוק את זה מהסיבה שמסתבר שאין נתונים לגבי הרחקה לצמיתות באופן כללי.

יהודה טרואן: זאת אומרת אם אנחנו רוצים לדעת את סך התלמידים שהורחקו לצמיתות הנתון לא קיים במערכת.

יהודה טרואן: זו גם סוגיה שיתכן שכדאי לתת עליה את הדעת, שתלמידים מורחקים מבתי הספר ולפחות ברמת המחוז והלאה אין לזה איזה שהוא תיעוד מרוכז שאפשר יהיה להצביע על רשות מקומית שבה יש יותר מרשויות מקומיות אחרות או בתי ספר נקודתיים שבהם יש יותר מורחקים לצמיתות מאשר בתי ספר אחרים.

יהודה טרואן: אין את הכלי לבדוק את זה וממילא גם אין את האפשרות לבדוק את האחוז התלמידים שמורחקים שפונים, שמממשים את הזכות שלהם לפנות לערעור.

יהודה טרואן: אלה שתי סוגיות, יש הרבה סוגיות נוספות שאפשר לעלות ואני בטוח שהמועצה הלאומית לשלום הילד וגורמים אחרים ישמחו לעלות.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה רק להבין, שאתה אומר ילד מורחק לצמיתות זה מאותו בית ספר.

מיכאל מלכיאור: כמובן שמוצאים לו בית ספר אחר או מסגרת חינוכית אחרת?

רונית תירוש: זה לא כמובן מאליו.

יהודה טרואן: חלק הארי של ההרחקות בכיתות י"א י"ב שבהן לא חל חוק חינוך חובה.

מיכאל מלכיאור: איך אתה יודע שחלק הארי של ההרחקות זה בי"א י"ב אם אתה לא יודע כמה הרחקות יש?

יובל וורגן: לוועדות הערער הם אלה שמגיעים.

מיכאל מלכיאור: זו ההנחה.

טובה בן ארי: נוהל הרחקה של חוזר מנכ"ל אנחנו כמעט והעתקנו את התקנות ב- 2002 כשחוקקו התקנות העתקנו כמעט, בסגנון שונה את הנוהל אל תוך חוזר מנכ"ל כי חוזר מנכ"ל כן חל על כיתות י"א י"ב ואת זה לא ציינת וחבל.

מיכאל מלכיאור: אלו הבעיות העיקריות, אנחנו מברכים גם את חבר הכנסת סילבן שלום, שגם ביוזמתו אנחנו מנהלים את הדיון הזה ובמיוחד בגלל שהחוק היה חוק שלו ואנחנו כבר מטפלים כמה זמן, בחצי השעה האחרונה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו ציינו במיוחד שני נושאים בעייתים, דבר אחד שהמורים כחלק מהתהליך של הכשרתם כמורים וזה חל גם על המנהלים, לא לומדים את חוק זכויות התלמיד.

מיכאל מלכיאור: עכשיו זה רע כי הם לא, כי אז לא יכולים להתכונן לזה.

מיכאל מלכיאור: אגב, גם בגלל זה חושבים שזה דבר מפחיד.

מיכאל מלכיאור: דבר שגורם לפגיעה כאילו במורים ולכן יותר טוב לא לדעת.

מיכאל מלכיאור: ככה חושבים, בגלל שלא יודעים.

מיכאל מלכיאור: וצוין פה עוד דבר שאין שום רישום על הרחקה לצמיתות, שזה אחד מהסעיפים המרכזיים בחוק, אין שום רישום על מספר הילדים שזה נוגע להם, ואין גם לכן ידיעה על האפשרויות של ערעור של תלמידים כי אנחנו לא יודעים אם המידע הזה שאפשר לערער ובאיזה מסגרות אפשר לערער אנחנו לא יודעים כי אנחנו למעשה זה לא מגיע לתלמידים ואין שום רישום במשרד על מספר התלמידים שזה נוגע להם.

מיכאל מלכיאור: בואו נעבור למועצה לשלום הילד.

מיכאל מלכיאור: עו"ד אביבית ברקאי אהרון בבקשה.

אביבית ברקאי אהרון: בהמשך לדברים שיהודה אמר, ראשית אני רוצה לפתוח ולומר שחוק זכויות התלמיד, יהודה הזכיר שיש בו סוגיות רבות אז אולי סוגיות רבות יש אבל זכויות רבות אין כל כך ובאמת אפשר לכם ולומר שהזכויות שכן מעוגנות בחוק זכויות התלמיד באמת הזכות למידע ולקבל את המידע אודות הזכויות.

אביבית ברקאי אהרון: הזכות של לא להיות מופלה, שזו זכות שגם אילולא הייתה כתובה היינו מצפים שתיושם במערכת חינוך.

אביבית ברקאי אהרון: הזכות להליך הוגן, שבעצם מתבטאת בנוהל ההרחקה לצמיתות והזכות להיבחן בבחינת בגרות, שגם הזכות הזאת לצערינו היום כרוכה בתשלום, עד לבג"צ היא היתה כרוכה בתשלום במסגרת חוק ההסדרים היא תהיה כרוכה בתשלום בצורה מעוגנת בחוק.

מיכאל מלכיאור: יש לנו תהליך מסודר של חקיקה פה בכנסת ואנחנו בהחלט נעמוד על התהליך הזה וזה רק יבוא לדיון פה בוועדה כנראה משותפת שלנו עם וועדת הכספים ואז לו הייתי במצב שלך, לא הייתי כבר קובע כעובדה שאנחנו חותמת גומי של החלטות שבהחלט שנויות מאוד במחלוקת.

מיכאל מלכיאור: אז תגידי שיש כאלו שרוצים שזה יחוקק בחוק ההסדרים.

מיכאל מלכיאור: אבל זה עוד לא חוקק.

אביבית ברקאי אהרון: אני מקבלת את הערתך ומתנצלת.

אביבית ברקאי אהרון: אני מאוד מקווה באמת שזה לא יעבור בחוק ההסדרים.

מיכאל מלכיאור: את תהיי חלק מהדיון בזה.

אביבית ברקאי אהרון: אני אשתדל.

אביבית ברקאי אהרון: והזכות להתארגנות שבאמת בא לידי ביטוי בהקמת מועצת תלמידים שבנקודה זו, באמת, חשוב להדגיש שבחוק הזה יש סייג לתכולה והסעיפים שנוגעים לנוהל הרחקה לצמיתות והסעיף שנוגע למועצת תלמידים, הסעיפים הללו אינם חלים על מוסדות מוכרים שאינם רשמיים, שהם בין היתר לפי פרשנות חקיקתית גם לא חלים על כיתות י"א וי"ב.

אביבית ברקאי אהרון: כפועל יוצא מזה, מה שקורה זה שדווקא נוהל הרחקת תלמידים אינו חל על כיתות י"א וי"ב ודווקא בכיתות האלה ישנה חשיבות עליונה, חשיבות נוספת בכך שיהיה איזה שהוא הליך הוגן לנוהל הרחקה.

סילבן שלום: לפי מה את מבינה שי"א, י"ב לא.

סילבן שלום: כי זה לא מופיע בחוזר ואני ראיתי את מה שאת אומרת שזה לפי פרשנות.

סילבן שלום: פרשנות של מי?

אביבית ברקאי אהרון: זה פרשנות של משרד החינוך.

אביבית ברקאי אהרון: מירב אולי תוכל להרחיב על זה אחר כך.

סילבן שלום: שהיא התנגדה לחוק לאורך כל הדרך, והיא עשתה את הכל כדי שהחוק לא יעבור.

סילבן שלום: אותה יועצת משפטית.

אביבית ברקאי אהרון: הלואי ובאמת המצב החקיקתי היה נכון אבל זו פרשנות של משרד החינוך לא פרשנות שלי.

אביבית ברקאי אהרון: אני דווקא הייתי מפרשת זאת אחרת, באופן שזה כן יחול על כיתות י"א וי"ב מכיוון שזה לא נאמר במישרין בחוק.

אביבית ברקאי אהרון: אבל כמו שציינתי, כפועל יוצא מזה, דווקא בכיתות הללו נערים ונערות שמורחקים לאו דווקא זוכים להליך הוגן ונשארים אל מחוץ למערכת החינוך.

אביבית ברקאי אהרון: אמנם, כפי שטובה ציינה, ישנו בחוזר מנכ"ל נוהל הרחקת תלמיד אך ישנה הפרדה שם בין תלמידים עד כיתה י"א וי"ב ומכיתה י"א וי"ב ולמעשה תלמידים בכיתות י"א וי"ב מה שנאמר שם שהרשות המקומית תעשה ככל שבידה למצוא מסגרת חלופית אך אין חובה עליה.

אביבית ברקאי אהרון: לא מוטלת עליה חובה כפי שבעצם לתלמידים עד כיתה י"א, למצוא להם מסגרת חלופית.

מיכאל מלכיאור: הרי אתם מקבלים הרבה פעמים תלונות לפני שהן מגיעות למשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: לפי הניסיון שלך איך זה מיושם באמת בפועל?

אביבית ברקאי אהרון: התלונות שאנחנו מקבלים, מהתלונות הללו עולה שראשית נערים שמורחקים לא מזמנים אותם, לא מודיעים להם על כך.

אביבית ברקאי אהרון: פשוט אומרים להם ממחר אל תגיעו יותר לבית הספר.

אביבית ברקאי אהרון: לא מודיעים להם, גם להורים שלהם לא בכתב ולא באופן מנומק כפי שאמור להיות על פי החוק ועל פי חוזר מנכ"ל.

אביבית ברקאי אהרון: לא מיידעים אותם לגבי זכות ערער שניתנת להם בפני וועדת שימוע ובהרבה מאוד מקרים גם לא דואגים להם למסגרת חלופית גם כשלא מדובר בכיתות י"א וי"ב.

אביבית ברקאי אהרון: פשוט הם נשארים ללא מסגרת, נמצאים בבית.

אביבית ברקאי אהרון: קציני ביקור סדיר לעיתים נמצאים בתמונה לעיתים לא נמצאים בתמונה אבל זה המצב נכון לפניות שאנחנו מקבלים.

מיכאל מלכיאור: יש דברים כלליים שאת רוצה להוסיף לגבי חוק זכויות התלמיד?

אביבית ברקאי אהרון: רק איזו שהיא תקווה באמת שהצעת החוק שנכתבה לאחר עבודה מאוד מאומצת על ידי תת הוועדה בראשותה של השופטת סביונה רוט-לוי, באמת תתחיל איזה שהוא הליך חקיקתי והתיקונים שמוצעים שם יושלמו בחוק שיש בידינו כיום.

מיכאל מלכיאור: דובית אטר, מנהלת מחלקת החינוך של האגודה לזכויות אדם בישראל.

מיכאל מלכיאור: בבקשה.

דובית אטר: דבר ראשון אני רוצה לברך את הוועדה.

דובית אטר: בראשית דבריו של הדובר הראשון הוא התייחס לאחת הבעיות שהוא מצא בקשר לדו"ח וזה היה בעצם חוסר המודעות של מורים ומורות לקיום חוק זכויות התלמיד.

דובית אטר: אני רוצה לומר הוא שאנחנו מציינים השבוע את יום זכויות האדם, שהוא בעצם ב-10 בדצמבר, וכשאנחנו מדברים על יום זכויות האדם אנחנו מדברים על זכויות אדם של כל בני האדם ובמערכת החינוך יש עוד קבוצות, עוד גורמים שגם להם יש זכויות.

דובית אטר: ברגע שהמיקוד יהיה רק על זכויות תלמיד לא נוכל אף פעם לחנך לזכויות תלמיד.

דובית אטר: צריכים להכשיר מורים ומורות להבנה שזכויות אדם שייכות לכל בני האדם וברגע שההבנה לגבי זכויות האדם לכל מי שהוא ללא הבדל דת, גזע ומין, תהייה הבנה מהותית מכאן באופן טבעי תהייה גם התייחסות מכבדת ומקדמת של זכויות תלמיד.

דובית אטר: זו הערה ראשונה ולכן אני קוראת במסגרת כל במה אפשרית שבאמת בסמינרים או במכללות להכשרת מורים יש צורך וחובה להקדיש קורס חובה ללימודי דמוקרטיה ובמסגרתם גם ללימודים של זכויות אדם.

דובית אטר: זכויות אדם שבתוכם באופן טבעי יבואו לידי ביטוי גם זכויות תלמיד.

דובית אטר: הערה שניה שהייתי רוצה לומר היא, שהחוק באמת עוסק, אני חושבת, במקרי קיצון.

דובית אטר: באמת, במקרים שבהם פה התייחסו למשל הרחקות של תלמיד וכדומה.

דובית אטר: זכויות אדם הם חלק מאוד אינטגרלי של מערכת החינוך.

דובית אטר: הליך הוגן קיים לא רק במקרים הקיצוניים.

דובית אטר: הוא קיים ברגע שמנהלת צריכה להחליט על איזה עונש לתת לתלמיד וכמובן גם מורָה ומורֶה כאשר הם צריכים לברר בירור לגבי מקרה כזה או אחר.

דובית אטר: ההליך ההוגן אמנם הוא לא משפטי אבל ההליך ההוגן קיים במקרה הזה.

דובית אטר: הזכות לפרטיות של תלמידים קיימת בכל מקרה ולא רק במקרים הקיצוניים.

דובית אטר: הזכות לפרטיות קיימת.

דובית אטר: זכות לשוויון בא לידי ביטוי כמעט בכל החלטה של מערכת החינוך.

דובית אטר: ההטמעה, הזכויות האלה הן חלק מההטמעה.

דובית אטר: הזכות לפרטיות זה היה בעצם זכות לכבוד, הזכות לכבוד היא זכות על שיש לה גם היבטים ספציפיים אז בקיצור אנחנו מדברים על זכויות אדם.

דובית אטר: וזכויות אדם של כל המערכת.

דובית אטר: גם זכויות האדם של המורים, גם זכויות האדם של השרת.

דובית אטר: אני לא יודעת איך היום קוראים לאותו איש מנהלה במערכת החינוך, אב בית אולי אם בית.

דובית אטר: אב בית.

דובית אטר: לכל אלה שנוגעים וגם זכויות ההורים.

דובית אטר: גם להם יש מקום במערכת החינוך.

דובית אטר: לכולם צריכים לבוא לידי ביטוי.

דובית אטר: לכן אני חושבת שהביטוי העיקרי של זכויות תלמיד והגשמה שלהם תהייה ברגע שתהייה הטמעה של החשיבות של זכויות אדם של כל מי שנמצא במערכת החינוך וגם מחוצה לה.

מיכאל מלכיאור: את צריכה רק לדעת שהרבה מאוד מהשאלות שהעלית פה, שהן כולן חשובות וקשורות ודאי לדברים שפתחתי בהם לגבי יום זכויות אדם, אנחנו מטפלים פה בוועדה במשך כל השנה לא רק ביום החגיגי הזה ולכן חשוב שאנחנו מתמקדים בכמה נושאים זה לא כדי להגיש שאלו הנושאים הבעייתיים ביותר או הקשים ביותר אלא זה בגלל שאנחנו רוצים לפתור דבר דבר כדי לא רק להישאר ברמה התיאורטית אלא גם ברמה של היישום.

דובית אטר: אם יורשה לי רק עוד הערה אחת, ברשותך, באמת ניסיתי לקצר.

דובית אטר: זה הנושא, זה נכון.

דובית אטר: אבל בלי דיאלוג לא תבוא ההבנה לגבי הזכויות אדם.

דובית אטר: ודיאלוג כאשר מתמקדים רק בזכויות של קבוצה אחת במערכת החינוך אני חושבת שזו לא הפעולה החינוכית הנכונה שצריך לעשות.

דובית אטר: הפעולה החינוכית הנכונה שצריך לעשות זה באמת להתייחס לכל זכויות האדם של מי שנמצא במערכת החינוך.

דובית אטר: תודה.

מיכאל מלכיאור: מועצת התלמידים.

אלון אהרונסון: אנחנו קודם כל נתחיל בקשר עם השרה.

אלון אהרונסון: אנחנו נהנים מאיזה שהוא קשר די מיוחד, לפחות עם הניסיון שלנו עם השרה והיו כבר שתי פגישות גם בנושא של הזכויות.

אלון אהרונסון: יש איזו שהיא בעיה רצינית ביישום של החוק וזה מפורט פה גם במסמך.

אלון אהרונסון: הבעיה היא שהחוק הוא לא חל על רשתות ועל בתי ספר פרטיים.

מיכאל מלכיאור: לא רק פרטיים, אלא גם מוכרים שהם לא רשמיים שזה גם הסיבה בגלל הפרשנות הזו, זו גם הסיבה שי"א י"ב לא נכלל.

סילבן שלום: זאת היתה פשרה שבגלל לא ניתן היה להעביר את כל החוק.

סילבן שלום: לכן לא הייתה ברירה נאלצנו לעשות את הפשרה הכואבת הזאת אבל פרשנות של י"א י"ב זו פרשנות של המצאה.

סילבן שלום: פשוט המצאה שכמעט מגיעה עליה פרס נובל, של היועצת המשפטית של משרד החינוך שהתנגדה לחלוטין לחוק הזה.

סילבן שלום: היא עשתה את הכל כדי שהחוק הזה לא יעבור.

סילבן שלום: הם עשו את הכל כדי שהחוק הזה לא יצא לאוויר העולם ובסופו של דבר הוא יצא לאוויר העולם אז בדלת האחורית הכניסו את המוקשים האלה.

סילבן שלום: אבל אני אתייחס יש לי הרבה מאוד נקודות כאן.

טובה בן ארי: משנה שעברה, שאני לא זוכרת את שמו, אבל אני מוכנה לאתר ולשלוח לכבודו שאומר שבית ספר גם כשהוא מוכר שאינו רשמי.

טובה בן ארי: בית ספר שמקבל שקל אחד ממשרד החינוך כתמיכה הוא מחויב לחוק.

מיכאל מלכיאור: את מכירה את החוק?

מירב ישראלי: אני ראיתי פסקי דין שנאמר שם שגם אם הוראות החוק לא חלות, חלות הוראות של חוזר מנכ"ל שהן מאוד דומות.

אלון אהרונסון: אז אני אומר זו בעיה רצינית שהיא ברורה וידועה.

אלון אהרונסון: אנחנו ביד עם לשכת השרה פועלים ליישום הדו"ח, זה דבר שהוא כבר התחיל.

אלון אהרונסון: החוק הוא כמו שאמרה כבר פה, השתלמויות למורים בנושא של זכויות זה דבר שהוא מאוד חשוב מטעם זה שהמורים.

אלון אהרונסון: המורים בעצם מפחדים.

מיכאל מלכיאור: זה לא רק השתלמויות אלא שזה יהיה חלק אינטגרלי מההכשרה של מורים, מה שזה לא.

אלון אהרונסון: המורים מפחדים מהחוק.

אלון אהרונסון: הם, יש איזו שהיא תפיסה רווחת שאם לתלמידים יש זכויות אז מעמד המורה נפגע או שלמורה אין זכויות.

אלון אהרונסון: וזה ברור לעין שזה לא נכון.

מיכאל מלכיאור: פה שואלת חברת הכנסת רונית תירוש מה זה אומר שאתם עכשיו מתחילים ליישם את החוק?

אלון אהרונסון: לא.

אלון אהרונסון: לא את החוק, את הדו"ח.

אלון אהרונסון: את המסקנות של דו"ח רוט-לוי.

מיכאל מלכיאור: מה זה אומר שמתחילים ליישם את רוט-לוי?

מיכאל מלכיאור: אני במקרה מכיר די טוב, אני מניח, שאני היחידי בחדר הזה שקראתי את כל הספרים שהיא הוציאה.

מיכאל מלכיאור: אני כן מכיר את זה.

מיכאל מלכיאור: היא קודם כל מציעה מערכת וזה היא התבקשה לעשות על ידי משרד המשפטים, של התאמה של החוק הישראלי לאמנה הבינלאומית וצריך, זה אומר תהליך של חקיקה אז מה התחלתם לעשות בתהליך של חקיקה?

מיכאל מלכיאור: כי אני לא ראיתי אף חוק בינתיים.

יהודה עשהאל: אני אתן דוגמא.

יהודה עשהאל: למשל מועצות מחוזיות שכותבות אמנה עם רשויות מקומיות או עם גופים כמו משטרה או כל מיני גופים אז באמת הרבה יותר מתאימים ובנוגע לעוד כל מיני תחומים.

טובה בן ארי: רק כדי לדייק אם תרשה לי.

טובה בן ארי: נכון שהייתה הצעת חוק של כבוד השופטת סביונה רוט-לוי וזה מובן למשרד החינוך.

טובה בן ארי: יש במשרד החינוך וועדה שבודקת את הצעת החוק בנושא חינוך ומסרה בימים אלה את המסקנות.

טובה בן ארי: בתחילת שנת הלימודים בערך היא מסרה את המסקנות למשרד החינוך לגבי המלצות שאנחנו מבקשים לקבל מתוך הצעת החוק הרחבה של השופטת סביונה רוט-לוי.

מיכאל מלכיאור: למה לא מקבלים את כל ההצעה?

מיכאל מלכיאור: זו הצעה מצוינת.

מיכאל מלכיאור: למה לא מקבלים את ההצעות כמו שהן?

טובה בן ארי: זה יושב על שולחנו של מר אבואב המנכ"ל, והשרה שלנו.

מיכאל מלכיאור: נטפל בזה בהמשך.

מיכאל מלכיאור: אתה רוצה להוסיף עוד?

אלון אהרונסון: נקודה אחרונה כן.

אלון אהרונסון: חוק ההסדרים החדש שהוא פוגע בחוק זכויות התלמיד.

אלון אהרונסון: מעצם זה שדובר בחוק זכויות התלמיד על הזכות לגשת לבגרויות לכולם.

מיכאל מלכיאור: אתם הסברתם את זה לשרה?

אלון אהרונסון: כן.

אלון אהרונסון: דיברנו איתה על זה.

מיכאל מלכיאור: ומה היא אמרה לכם?

אלון אהרונסון: תראה יש בזה סוגיה מעניינת משום שאתה מדבר עם חברי כנסת וכולם מסכימים אתך אבל אחרי זה האצבעות במליאה של חוק ההסדרים.

מיכאל מלכיאור: אני שאלתי שאלה, אתה יכול לענות.

מיכאל מלכיאור: אל תהייה פוליטיקאי.

מיכאל מלכיאור: זה חשוב לי לדעת.

אלון אהרונסון: היא מאוד הסכימה איתנו.

אלון אהרונסון: מה היא יכולה להגיד?

מיכאל מלכיאור: הסכימה אתכם?

אלון אהרונסון: היא הסכימה איתנו.

אלון אהרונסון: השאלה מה היא תעשה.

אלון אהרונסון: אנחנו מקווים שחברי הכנסת לא יתנו יד לאי שיוויון הזה.

מיכאל מלכיאור: אני מבטיח לכם שתהיו שותפים גם לדיון על הנושא הזה.

דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

דב חנין: אני מברך אותך על קיום הדיון הזה, שהוא דיון חשוב.

דב חנין: זכויות התלמיד הן חלק אינטגרלי מתפיסה של חברה דמוקרטית.

דב חנין: החשיבה שלנו היום, והיא חשיבה נכונה, היא שתלמידים צריכים לחוות חוויה דמוקרטית כבר בבית הספר כחלק מתהליך בנייתה וקיומה של חברה דמוקרטית תקינה וסדירה.

דב חנין: ולכן החוק הזה הוא חוק חשוב.

דב חנין: חשוב להגן עליו מפני שחיקה.

דב חנין: דובר פה על חוק ההסדרים, ואדוני היושב ראש אני בטוח שאתה תקיים בוועדה הזו דיון מאוד רציני ומעמיק בנושא הזה.

דב חנין: חשוב להגן על החוק הזה וחשוב גם בכמה וכמה נושאים להרחיב אותו.

דב חנין: יש את דו"ח וועדת רוט-לוי, אני חושב שיש כמה המלצות שאני קורא פה, מנצל את ההזדמנות הזו לקרוא למשרד החינוך בכדי לקבל אותן ולקדם את הנושא הזה ברמה המעשית.

דב חנין: אני מדבר גם על התוספות לחוק זכויות התלמיד וגם על חוק השיוויון בחינוך.

דב חנין: אני רוצה להעיר הערה נוספת בנושא זכויות התלמיד שנראית לי הערה חשובה מאוד.

דב חנין: כשאנחנו מדברים על זכויות התלמיד, במקרים רבים אנחנו נוטים להתמקד בזכויות האזרחיות או הליברליות, שהן זכויות חשובות מאוד.

דב חנין: הזכות להליך הוגן, הזכות למערכת נאותה של התייחסות וענישה וכדומה.

דב חנין: דווקא היום אנחנו מקיימים את יום זכויות האדם בכנסת בסימנן של הזכויות החברתיות וחשוב שגם אנחנו כשאנחנו מדברים על זכויות התלמיד נזכור שכמו בזכויות אדם בכלל בלי זכויות חברתיות אין זכויות.

דב חנין: בלי זכויות חברתיות לתלמידים אין זכויות.

דב חנין: וכשאני מדבר על זכויות חברתיות לתלמידים אני מדבר על קבוצות גדולות של ילדים במדינת ישראל שאינן זוכות בכלל לחינוך ראוי.

דב חנין: אני מדבר על, דיברנו פה בוועדה אדוני היושב ראש על הילדים במזרח ירושלים, יש את הילדים בנגב שאינם זוכים עד היום למינימום של זכויות בבתי ספר.

דב חנין: דובר על זה אתמול בוועדה.

דב חנין: ישנם ילדים בפריפריה, בשכונות שאינם זוכים לחינוך ראוי.

דב חנין: ישנם ילדים של מהגרי עבודה שאינם זוכים לחינוך ראוי.

דב חנין: וגם כלל ילדי ישראל זכותם לקבל חינוך ראוי נפגעת כאשר כיתות הלימוד הן כיתות מפוצצות של 40 ילדים וזה קורה לא מעט, ואני יודע מנכ"לית משרד החינוך לשעבר, גברת רונית תירוש, שאת מקדמת בכנסת הצעת חוק בנושא הזה ואני חושב שזו הצעת חוק מאוד חשובה, שאני משוכנע שרבים מחברי הבית יתמכו בה.

דב חנין: אם כיתה היא כיתה צפופה וגדושה בתלמידים, היכולת באמת לתת לכל ילד את תשומת הלב המינימלית שנדרשת בכדי להתייחס אליו כאדם וכתלמיד, נפגעת.

דב חנין: ולכן גם בדיון הזה אני חושב שחשוב להזכיר ולהתייחס למימד החברתי של זכויות התלמיד.

דב חנין: תודה רבה.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת סילבן שלום, מי שיזם את חקיקת החוק.

סילבן שלום: קודם כל אני רוצה להודות ליושב ראש על כך שמצא לנכון לקיים את הדיון הזה.

סילבן שלום: ובשבוע הבא את חוק זכויות הסטודנט.

סילבן שלום: זה מדהים אותי לחשוב שעד שנת 2000 בכלל לא היה חוק כזה.

סילבן שלום: ואני נתקלתי במשך כל השנים בבעייתיות קשה מאוד של זכויות של תלמידים שנרמסו ברגל גסה בשל העובדה שהם באו משכבות יותר חלשות באוכלוסייה.

סילבן שלום: ראיתי מצבים שבהם הרחיקו תלמידים שלא יכלו לעשות שום דבר כי לא היו להם את ההורים שיפנו למנהל אגף החינוך או לסגן ראש העיר, מחזיק תיק החינוך או לראש העיר כדי להעביר את רוע הגזירה.

סילבן שלום: ראיתי כאלה שלא יכלו לגשת לבחינות בגרות כי לא היה להם מה לשלם.

סילבן שלום: כאלה שלא יכלו לצאת לטיולים.

סילבן שלום: ואפליות על גבי אפליות, שנובעות רק מנקודת מוצא אחת שהחלשים בחברה הם אנשים שאפשר לא להתייחס אליהם ולהתעלל בהם.

סילבן שלום: לא היה קל להעביר את החוק.

סילבן שלום: אני רוצה גם לומר תודה ליושב ראש הוועדה דאז זבולון אורלב וגם לשר החינוך דאז יוסי שריד, שבניגוד לעמדת משרדו.

סילבן שלום: בניגוד לעמדת משרדו תמך בהצעת החוק הזו.

סילבן שלום: אמנם גם לא היו בעיות, אתה יודע כשהמשרד מתנגד אז הוא גם הולך בין הטיפות אבל בסופו של דבר משרד החינוך התנגד לחוק.

סילבן שלום: ארגוני המורים התנגדו לחוק.

סילבן שלום: כולם היו נגד החוק הזה אבל זה עבר.

סילבן שלום: זה עבר.

סילבן שלום: עשינו אמנם פשרות פה פשרות שם אי אפשר היה להכליל את כל מה שרצינו בהצעת החוק המקורית אבל יש היום את השלד שעליו אפשר רק להוסיף.

סילבן שלום: לפני כשבועיים, מתברר לי שביטלו את פנקס זכויות התלמיד וביקשתי מהמ.מ.מ.

סילבן שלום: כאן בכנסת יש את המרכז הזה שבודק את הנושאים האלה, מה קורה עם החוק?

סילבן שלום: נדהמתי לקבל מסמך שהחוק אינו מיושם.

סילבן שלום: פשוט אינו מיושם.

סילבן שלום: מדצמבר 2000 עד דצמבר 2006, 6 שנים, לא מצאו לנכון במשרד החינוך ליישם את החוק הזה.

סילבן שלום: זה דבר מדהים.

סילבן שלום: נאמר בחוק שיהיה פרסום.

סילבן שלום: בכל בית ספר יהיה בלוח המודעות את חוק זכויות התלמיד.

סילבן שלום: מי בכלל חושב על זה?

סילבן שלום: מי בכלל עשה את זה?

סילבן שלום: זה בכלל לא דבר ש, מישהו חלם לרגע לעשות אותו כדי שכל תלמיד ידע.

סילבן שלום: אז נתנו לתלמידים בכיתות א' עד ג' פנקס.

סילבן שלום: יפה.

סילבן שלום: שגם זה בוטל עכשיו.

סילבן שלום: גם הדבר היפה הזה בוטל.

דובית אטר: הפנקס עושה עוול לחוק.

דובית אטר: חבל.

סילבן שלום: יכול להיות.

סילבן שלום: אני לא יודע.

סילבן שלום: אבל, כל לוח מודעות.

סילבן שלום: על פי החוק חייב להיות חוק זכויות התלמיד שכל ילד שהוא בא רואה את הלוח מודעות החוק הזה מול עיניו מהבוקר עד הערב.

סילבן שלום: לא קיים.

סילבן שלום: אני לא מבין למה?

סילבן שלום: מה הבעיה?

סילבן שלום: אבל כמובן לא רצו לשים את זה כי המורים מראש לא אהבו את הרעיון, משרד החינוך לא רצה.

סילבן שלום: ביחד, בשירקס מסוים אף אחד לא כפה את זה עליהם.

סילבן שלום: לא עושים.

סילבן שלום: עכשיו, לגבי כל אותן השתלמויות שנאמר שם.

סילבן שלום: השתלמויות במכללות למורים, במדרשות, כל מיני מקומות כאלה.

סילבן שלום: לא מלמדים את זה בכלל.

סילבן שלום: זה לא אמור להיות בלימוד שלהם של חוק זכויות התלמיד.

סילבן שלום: רצו להרוג את החוק הזה בכל דרך ולא הכניסו אותו גם להכשרת המורים.

סילבן שלום: הרי ב-6 שנים האלה כמה מורים הצטרפו למערכת הזאת?

סילבן שלום: אין להם מושג על החוק הזה בכלל.

סילבן שלום: הם לא יודעים אפילו שהוא קיים.

סילבן שלום: אני חושב שהדבר הזה הוא דבר חמור גם.

סילבן שלום: חייבים להכניס את זה כאן כדרישה מוועדת החינוך, במסגרת תוכניות הלימודים במכללות למורים שיהיה פרק לגבי זכויות התלמיד.

סילבן שלום: לא רק זכויות המורים שזה חשוב בפני עצמו.

סילבן שלום: ואני עזרתי למורים ואני הייתי גם שר אוצר ועשיתי עם ארגוני המורים גם דברים יפים.

סילבן שלום: אבל בעניין הזה אני חושב שחייבים להכניס את זה גם לתוך תוכניות הלימוד.

סילבן שלום: תראה, הדבר החמור וזה לא הדבר היחיד שיש, הרחקה לצמיתות.

סילבן שלום: אי אפשר שתהיה שרירות לב של מנהל או שרירות לב של מורה.

סילבן שלום: אני לא אומר שהילדים הם פשוטים.

סילבן שלום: וקמו מורים מה עם חוק זכויות המורה, התלמידים מרביצים.

סילבן שלום: תיארו תמונת מצב בלתי אפשרית שבעצם עומד מורה שכל הזמן רק צריך לבוא עם איזה כובע פלדה ולבוא עם איזה שריון, עם שכפ"ץ.

סילבן שלום: לא, לא כך הוא.

סילבן שלום: יש ילדים שהם בעייתיים זה נכון.

סילבן שלום: הרבה פעמים זה נובע גם מהרקע שממנו הם באים.

סילבן שלום: הרבה פעמים זה נובע ממצב של הילד עצמו לא מזהים בעיות התנהגות שיש לו.

סילבן שלום: אבל מכאן שהדרך הקלה ביותר הייתה או.

סילבן שלום: קי התלמיד הזה לא מתאים המורה הולך למנהל מעיפים אותו לבית ספר מיוחד.

סילבן שלום: נגד זה התקוממתי.

סילבן שלום: ואת זה הכנסנו בחוק שהוא בלתי אפשרי יותר לעשות ונקבע שיהיו ועדות שימוע, ונקבע גם איך זה יהיה, ואמרו מה יהיה, יהיו תיקים שלמים.

סילבן שלום: אמרתי רבותיי, אם לא תרחיקו ביד קלה לא יהיו תיקים שלמים.

סילבן שלום: לא יהיו תיקים, איך הם אמרו?

סילבן שלום: יהיו מאות תיקים.

סילבן שלום: אם היד לא תהיה קלה על ההדק אז גם לא תצטרכו את זה.

סילבן שלום: ואם תצטרכו את זה שיתנו אפשרות של שימוע.

סילבן שלום: הדבר הזה הוא דבר טריוויאלי בכל מקום.

סילבן שלום: בטח בהרחקה של ילד.

סילבן שלום: ומה אני קורא כאן?

סילבן שלום: כלום.

סילבן שלום: כמעט לא היו, אין נתונים, אין וועדות שימוע, מרחיקים איך שרוצים, כלום.

סילבן שלום: פשוט פלסטר מהחוק.

סילבן שלום: נקבע ששר החינוך יתקין תקנות על פי החוק, אין תקנות אין שום דבר, כלום.

סילבן שלום: פשוט כלום.

סילבן שלום: התעלמות מוחלטת מהחוק.

סילבן שלום: למה?

סילבן שלום: כי משרד החינוך, על הבסיס, הוא נגד.

סילבן שלום: אני לא מבין למה הוא נגד.

סילבן שלום: הוא צריך להיות הראשון שבעד.

סילבן שלום: הראשון שבעד היה צריך להיות.

סילבן שלום: עכשיו, תלמידי י"א י"ב.

סילבן שלום: זאת בדיחה.

סילבן שלום: אני למדתי ואני גם עורך דין במקצועי, באחד המקצועות, סליחה על החוסר צניעות.

סילבן שלום: אני אומר שאני למדתי שפרשנות לחוק נותן בית המשפט.

סילבן שלום: האם היועצת המשפטי של משרד החינוך שמה עצמה כשופט?

סילבן שלום: היא גם בודקת את תכלית החקיקה או מה הייתה כוונת המחוקק?

סילבן שלום: מה זה לא י"א י"ב?

סילבן שלום: הרי רוב ההרחקות הן בי"א.

סילבן שלום: או לקראת י"א.

סילבן שלום: אנשים שמפסיקים ללמוד, אין הם זה, הם חצי כבר פה חצי שם, עוזרים להם.

סילבן שלום: למה?

סילבן שלום: כי זה משפר את אחוזי זכאות לבגרות.

סילבן שלום: אז עדיף שהם יצאו.

סילבן שלום: עדיף שלא יתנו להם.

סילבן שלום: עוזרים להם להיפלט.

סילבן שלום: עוזרים להם.

סילבן שלום: בסוף י"א משאירים אותם כיתה.

סילבן שלום: מי יכול לעשות את זה?

סילבן שלום: אני אומר תראו, תלמידי י"א י"ב, ואני מבקש שמכאן תצא הודעה חד משמעית לשרת החינוך ליישם את החוק הזה AS IS.

סילבן שלום: לא פרשנות של דורית ולא פרשנות של יועץ משפטי אחר.

סילבן שלום: אין חיה כזאת.

סילבן שלום: הפרשנות הזאת היא פשוט המצאה פרועה.

סילבן שלום: על זה צריך פרס נובל, תאמין לי.

סילבן שלום: על ההמצאה הזאת של י"א י"ב לא נמצא עכשיו.

סילבן שלום: מתוקף מה?

סילבן שלום: איפה זה כתוב בחוק?

סילבן שלום: אבל מה?

סילבן שלום: יותר קל.

סילבן שלום: למה הרחקות הן בי"א אז בוא נפתור את הבעיה נגיד זה לא חל על י"א.

סילבן שלום: הזכות עוד, בכל מקרה השקעתי בזה איזה שנתיים של מאמץ אז.

סילבן שלום: תאמין לי היו כל כך הרבה ישיבות על החוק הזה וממש עשינו את זה שבועיים לפני שהממשלה נפלה אז בזמנו והפכתי להיות שר ממש בדקה האחרונה.

סילבן שלום: מה שלא הצלחתי לעשות עם חוק זכויות הנכה, שבסוף שאול יהלום עשה את זה ואני שמח השלים, עברתי רק קריאה ראשונה, ועוד חוק זכויות הסטודנט שעכשיו אני מגיש אותו מחדש ובשבוע הבא אתה מקיים על זה דיון זה כבר עבר בקריאה טרומית.

סילבן שלום: הזכות להיבחן בבגרות היא זכות אלמנטרית.

סילבן שלום: אם אתה כבר במסלול של הבגרות צריכים לתת לך את האפשרות לגשת.

סילבן שלום: בכלל כל העניין הזה של ציוני המגן הרי הוא על פניו בעייתי.

סילבן שלום: במקומות מסוימים נותנים יותר כדי לסייע, להשיג ציון טוב יותר בבגרות במקומות אחרים פוגעים בדרך הזאת, אני לא רוצה להגיד במי.

סילבן שלום: אבל אנחנו קבענו שהזכות להיבחן לבגרות היא בלתי מותנית.

סילבן שלום: ולא יכול להיות מצב שמי שאין לו אפשרות לשלם את האגרה הזאת יפסיד את כל חייו.

סילבן שלום: אז אני לא אומר שזה עידוד.

סילבן שלום: אמרו לי אז זה יהיה עידוד אף אחד לא ישלם.

סילבן שלום: אמרתי רבותיי, אף אחד לא ישלם.

סילבן שלום: אתם רואים בן אדם מהישוב הולך ולא משלם בגלל שיש לו את האפשרות לגשת לבגרות?

סילבן שלום: זה יהיו אותם מתי מעט שגם ככה אין להם את האפשרות לשלם.

סילבן שלום: אז היום בחוק ההסדרים, כמו שנאמר כאן, וקראתי גם את מה שאת, מה כתבו לי במ.מ.מ.

סילבן שלום: על מה שאת אמרת עורכת הדין ברקאי אהרון, צריכים לעשות את הכל כדי שזה ירד.

סילבן שלום: וזה כאן יהיה בוועדת החינוך ובוועדת הכספים.

סילבן שלום: הם רוצים להחזיר על מה?

סילבן שלום: אתה יודע, זה מבייש אותי כשר אוצר לשעבר.

סילבן שלום: הרי זה אגורה שחוקה בתקציב משרד החינוך.

סילבן שלום: זה אפילו לא אגורה שחוקה.

סילבן שלום: לחשוב כמה כסף כביכול משרד החינוך מפסיד כתוצאה מזה שלא משלמים את האגרה הזאת, אגרת הבחינות.

סילבן שלום: זה פשוט מגוחך.

סילבן שלום: מתוך ה-35 מיליון יש 35 אלף שקל אני לא יודע מה אני אומר על עצמי.

סילבן שלום: שזה אפס קצהו בתקציב משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אתה בעד התשלום?

סילבן שלום: לא.

מיכאל מלכיאור: מה זה ה- 35?

סילבן שלום: 35 מיליון שקל זה כלל הגבייה מאגרת בחינות הבגרות.

סילבן שלום: אני אומר מאלה שלא משלמים אולי לא גובים 35 אלף בשנה, 100 אלף בשנה.

סילבן שלום: הרי זה סכום אפסי בתקציב משרד החינוך.

סילבן שלום: יש כאלה שלא משלמים עבור בחינות הבגרות.

סילבן שלום: מה עושים כאן בחוק ההסדרים?

סילבן שלום: בחוק ההסדרים אומרים היום על פי חוק חייבים לתת לכל אחד לגשת לבחינת הבגרות, גם אם הוא לא משלם את האגרה הזאת.

סילבן שלום: מה רוצה משרד האוצר?

מיכאל מלכיאור: היה בג"ץ.

מיכאל מלכיאור: בעקבות הבג"ץ בוטל כליל התשלום עבור בחינות הבגרות.

סילבן שלום: בגלל חוק זכויות התלמיד, לא בגלל משהו אחר.

מיכאל מלכיאור: בסדר.

מיכאל מלכיאור: בגלל זכויות התלמיד.

מיכאל מלכיאור: עוד יותר טוב.

מיכאל מלכיאור: לא בדיוק אבל לא משנה.

מיכאל מלכיאור: גם בגלל שיש במדינת ישראל לימוד חובה חינם וראו את הדבר הזה ואין תירוץ של חוק אחר וראו את הבגרות כחלק אינטגרלי מהלימוד במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: מה שאנחנו צריכים לדון עכשיו זה לא רק מי שלא יכול לשלם או לא רוצה לשלם, זה על כולם.

סילבן שלום: על כולם.

סילבן שלום: הבנתי.

סילבן שלום: אז בינינו היה את העניין שלי של חוסר הידיעה הזו.

סילבן שלום: אבל אני מה שדיברתי זה לא שכל אחד לא ישלם בחוק.

סילבן שלום: אני דיברתי על אלה שאין להם.

סילבן שלום: אם בג"ץ יחליט להרחיב יעשו את מה שצריך אבל הוא.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא רוצים שישלמו בכלל.

סילבן שלום: אני לא שישלם, חלילה.

סילבן שלום: אני רק אומר, כשעשו את הבג"ץ כשהגישו את העתירה זה היה על סמך חוק זכויות התלמיד, זה היה הבסיס לעתירה.

סילבן שלום: מעבר לעניין של זכויות יסוד, של חינוך וכדומה.

סילבן שלום: עכשיו אני חושב שגם בעניין הזה חייבים לעשות את הדברים בצורה הראויה, בצורה הנכונה.

סילבן שלום: לגבי אמצעי המשמעת.

סילבן שלום: הרי נתקלנו במקרים אז שבהם היכו תלמידים, שבהם נזפו בהם בצורה כל כך מעליבה, כל כל פוגעת שאנשים נפגעו לפעמים אלימות מילולית היא יותר קשה מאלימות פיזית.

סילבן שלום: אבל החוק נועד למנוע את הדבר הזה הוא לא מבוצע.

סילבן שלום: על מה אני מלין?

סילבן שלום: אני מלין שזה כתוב בחוק, נאמר שלא יהיה.

סילבן שלום: כתוב כל תלמיד זכאי לכך שהמשמעת במוסד החינוך תונהג באופן ההולם את כבוד האדם ובכלל זה הוא זכאי שלא ינקטו כלפיו אמצעי משמעת גופניים או משפילים.

סילבן שלום: למרות זאת, הדבר הזה עדיין נשאר.

סילבן שלום: שום דבר לא יושם כי העניין של המורים ומשרד החינוך היו בהבנה לפני החוק שהם נגד החוק, הצלחנו להעביר את זה, סליחה על הביטוי, על אפם ועל חמתם, אז הם לא יישמו את התקנות.

סילבן שלום: לא התקינו תקנות כדי שיצא אל הפועל ואני נדהם, 6 שנים לא התקינו תקנות.

סילבן שלום: עכשיו דבר אחרון זה מועצת תלמידים.

סילבן שלום: גם בנוגע למועצת התלמידים ניתקלתי אז בהרבה מאוד מקרים שבהם בית ספר אחד כן מרשה להקים מועצת תלמידים בית ספר אחר לא מרשה בית ספר אחר אומר זה יהיה רק לכיתות כאלה אחר לכיתות אחרות, כן בזמן לימודים לא בזמן לימודים.

סילבן שלום: כן משתתפים במועצת תלמידים מחוזית לא ..

סילבן שלום: הדברים האלה עוגנו בחקיקה.

סילבן שלום: כל בית ספר חייב, לכן צריך לצאת חוזר משרד חינוך, חוזר מנכ"ל שמחייב לשים את החוק בלוח המודעות.

סילבן שלום: לאפשר למועצת התלמידים, לא לאמצעי משמעת, כל הדברים האחרים.

סילבן שלום: לגבי העניין של סביונה רוט-לוי, היא ישבה איתנו אז המשנה ליועץ המשפטי ששכחתי את שמה, שהייתה ממונה על הנושא של החוק, חוק זכויות הילד הבינלאומי, יהודית קרפ.

סילבן שלום: היא ישבה איתנו בכל החוק, היא הכניסה סעיפים משלה שהיו מתאימים ולא היו נוגדים כך שעשינו את העבודה.

סילבן שלום: אם רוצים להמשיך ליישם זה מצוין.

סילבן שלום: אני פעם נוספת רוצה להודות לך.

סילבן שלום: יש כאן שורה ארוכה של דברים, אני לא רוצה להיכנס אליהם כאן כי קיבלתי באמת ניתוח מדהים של המ.מ.מ.

סילבן שלום: עצם העובדה שאתה עושה את הישיבה הזאת היום היא מניעה את הגלגלים.

סילבן שלום: אבל כדי לא להסתפק בכך אני חושב שהיינו צריכים היום לתבוע את הגעתה של השרה לפחות של המנכ"ל כדי שיסביר למה זה לא מיושם והיועצת המשפטית כמובן.

סילבן שלום: כל אחד מהם בעצם העובדה שהוא לא בא, מראה עד כמה הוא מתייחס ברצינות לחוק, מראה את עמדתו כלפי החוק שלצערי הרב היא עמדה שלילית.

סילבן שלום: אני מאוד מקווה שעכשיו, אחרי שתצא מכאן ההודעה וההחלטה המכתב שלך אליהם, בעוד חודש ימים, תוך 30 יום, מה הם עשו.

סילבן שלום: בעוד 30 יום תזמין לכאן את כל הצמרת הזאת כדי לעשות מעקב מה בדיוק נעשה בעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כמובן נתייחס לדברים במסקנות.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת אלכס מילר שתמיד מדבר בקצרה ולעניין בבקשה.

אלכס מילר: קודם כל אני מברך, אני מצטרף לברכות של כל חברי הכנסת על עצם הקיום של הדיון היום ורוצה להתייחס גם למה שדיברו פה מקודם על הנושא של הכשרת מורים.

אלכס מילר: אני בעצמי סיימתי את התואר הזה לפני כחצי שנה להוראה אז אני יכול להודות בכל, שנכון לא מדברים ולא, בכלל לא מעלים את הנושא הזה בלימודי ההוראה.

אלכס מילר: אני חושב שזו עוד סיבה להתנגד לקיצוץ בתקציב של המכללות להכשרות מורים כי בסופו של דבר הם יצטרכו כסף כדי ללמד את הנושא הזה, לשלם למרצים.

מיכאל מלכיאור: אבל גם אם יהיה קיצוץ, ואנחנו כמובן נלחם נגד זה, עדיין יצטרכו ללמד את זה.

אלכס מילר: אז זה יהיה על חשבון משהו אחר, אז בעצם מפסידים.

אלכס מילר: מפסידים בידע של המורה או מפסידים בידע, בעצם אותם חוקים שהוא צריך לשמור עליהם אז חבל שבסופו של דבר זה יהיה על חשבון הילדים.

אלכס מילר: בסופו של דבר מי שנפגע זה הילדים כשהם יורדים לכיתות.

אלכס מילר: אני רוצה גם להתייחס לאותו נושא שמהצד השני, גם דיברו פה הרבה על המורים, אני גם חושב שבסופו של דבר הנושא של המשמעת, חייבים גם לבדוק את הנושא הזה כי אני יודע, אמא שלי מורה בבית ספר, כל יום אני נחשף לאותם סיפורים שהיא מספרת לי על מה קורה בעצם בכיתות, אי אפשר להימנע מזה.

אלכס מילר: נכון קיימת בעיה.

אלכס מילר: אז צריך לראות איך פותרים אותה כי היום בעצם המורים הם גם מפחדים לפעול ולהטיל איזה שהוא משהו על אותם- - -

טובה בן ארי: שהם לא יודעים את כל דיני החינוך כולל זכויות התלמיד כלומר מה מותר ואסור.

אלכס מילר: אני חושב שבסופו של דבר מורה שמלמדת 20 30 שנה היא לא כל כך בקיאה בחוק שהועבר לפני 3-4 שנים.

אלכס מילר: אז זו לא בעיה שלנו, זו בעיה של משרד החינוך אם לא מעביר את זה עם כל הכבוד.

אלכס מילר: משרד החינוך צריך לבוא ואם יש חוק שעבר שקשור להוראה, להוציא החלטה למטה לאותם מוסדות, לאותם מנהלים.

אלכס מילר: חברים, תעבירו, תעשו סמינר כמו שעושים השתלמויות בכמויות, תעשו השתלמות לחוק זכויות התלמיד, חוק זכויות המורה אם יהיה קיים דבר כזה או בדיונים.

אלכס מילר: אני גם רוצה להתייחס בסופו של דבר לאותו נושא שכנראה שיכול להיות שיעלה בשנים הקרובות, הנושא של אלימות בבתי ספר שאנחנו נחשפים יום יום לנושא הזה.

אלכס מילר: בסופו של דבר אנחנו נתקלים בבעיות שנכנס לשטח של בית הספר דברים שלא אמורים להיכנס כמו נשק קר, סמים ובעצם אין שום אכיפה לנושא הזה.

אלכס מילר: השאלה, זה אחד מהדברים שבסופו של דבר יבוא כזכות לפרטיות של אותו תלמיד.

אלכס מילר: שאם בסופו של דבר תבוא החלטה של אם לבדוק אותו או לא לבדוק אותו בכניסה למוסד.

אלכס מילר: לבדוק את התיק או לא לבדוק את התיק.

אלכס מילר: בסופו של דבר הדיון הזה יעלה אז צריך היום כבר להתחיל לחשוב איך קובעים בנושא הזה.

אלכס מילר: לדבר אחרון אני רוצה לחזק את הדברים שדיבר חבר הכנסת סילבן שלום על הנושא של חוק זכויות סטודנט, אני חושב.

טובה בן ארי: אז תודה רבה על הזכות.

טובה בן ארי: מאוד כאב לי מה שחבר הכנסת סילבן שלום אמר מאחר ואני נושאת בתפקיד זו השנה החמישית.

טובה בן ארי: אני חושבת שמדיניות משרד החינוך בכל שלטון, ואני עברתי שניים, היה וזה התחיל כמובן בשלטון הקודם, היה להוביל מדיניות של חוק זכויות התלמיד ולא רק חוק זכויות התלמיד כי מעבר לחוק זכויות התלמיד יש לילדים זכויות נוספות.

טובה בן ארי: לא הכל כלול.

טובה בן ארי: ולכן יש לנו את חוזרי המנכ"ל, ויש לנו הנחיות והפעלות שכן עוברות כחוט השני בבתי הספר, במערכת החינוך היסודי ובעל יסודי.

טובה בן ארי: אכן היה פנקס, השנה בחרנו בסוג פרסום אחר אבל הפרסומים הם פרסומים שונים כדי להסביר ולהעביר את החוק.

טובה בן ארי: החוק כפי שהוא נמצא כרזות כאלה מפוזרות מדי שנה כן בבתי הספר העל יסודיים, לא היסודיים זה נכון.

טובה בן ארי: הם כן מודפסות במשרד החינוך אבל לצערי הרב לא כולם מבינים אותם בלשון אחת ולכן כיוון שאנחנו דיברנו על השתלמויות והכשרות אני רוצה להעביר לחבר הכנסת מלכיאור דוגמא לאחת ההשתלמויות של המנהלים שאנחנו כן מבהירים את חוק זכויות התלמיד בזיקה לדיני חינוך וחוקי חינוך אחרים.

טובה בן ארי: אם אדוני ירצה יוכל גם לעיין בחוברת.

טובה בן ארי: זו חוברת פנימית של משרד החינוך היא לא לפרסום.

טובה בן ארי: במשך חמשת השנים האחרונות לפחות היו כ- 4-5 ערים בכל מחוז.

טובה בן ארי: אי אפשר להקיף.

טובה בן ארי: לא כולם מומחים בדיני חינוך.

טובה בן ארי: האנשים שעובדים איתי החניכים, ועורכי הדין והמשפטנים של השופטת סביונה רוט-לוי שהם גם יושבים כיועצים של משרד החינוך עוד מהקדנציה הקודמת וגם היו שותפים לכתיבת המסקנות שדיברתי עליהן קודם ותרשו לי להמשיך להתייחס.

מיכאל מלכיאור: אם מותר לי לפתוח בכל זאת.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שלא צריכה להיות בעצם מחלוקת בינך ובין חבר הכנסת סילבן שלום.

מיכאל מלכיאור: השאלה אם מסתכלים על חצי הכוס המלאה או חצי הכוס הריקה ואת ודאי תסכימי שזה שזה מה שגם מופיע במ.מ.מ.

מיכאל מלכיאור: שזה שזה לא חלק אינטגרלי מהכנת המורים, אני מכיר את גישתך לעניין אז לכן אני בטוח שתסכימי שראוי שזה יהיה.

טובה בן ארי: אנחנו רואים את זה עין בעין ללא ספק.

טובה בן ארי: ביחד עם זה אנחנו מכניסים כן להכשרות של מנהלים ושל מורים את חוק זכויות התלמיד.

טובה בן ארי: השנה, זה נמצא באוניברסיטת הנגב, באוניברסיטת באר-שבע אנחנו הכנסנו את זה גם להשתלמויות מורים גם להכשרת מורים גם להכשרת מנהלים כפיילוט לראות את התגובה ונעקוב אחרי זה בשנה הבאה אחרי זה.

טובה בן ארי: הכנסנו את זה במקביל.

מיכאל מלכיאור: לא צריך לעשות פיילוט.

מיכאל מלכיאור: יש 35 או 40 מקומות שמלמדים, שמכשירים מורים.

מיכאל מלכיאור: אפשר, בכל מקום צריך ללמד את זה.

מיכאל מלכיאור: מה צריך לעשות בשביל זה פיילוט.

סילבן שלום: זה מדהים.

סילבן שלום: אנחנו באים לעזור לך.

סילבן שלום: את רוצה להגיד שהמצב הוא טוב?

סילבן שלום: הרי מסרסים אותך שם, סליחה שאני אומר את המילה הקשה הזאת, ואני רוצה להגיד לך, אנחנו באים לעזור לך.

סילבן שלום: במקום שתקבלי את זה בחיבוק את מתחילה להתגונן?

סילבן שלום: אנחנו באים לעזור לך, לתת לך יותר סמכויות, שיהיה לך יותר אפשרויות.

סילבן שלום: הרי כל המטרה שלנו שהתפקיד שלך יורחב, שהתפקיד שלך יהיה הרבה יותר משמעותי.

סילבן שלום: תקבלי אותו בדרך הזו ולא בדרך שאת באה להגן על מחדלים שנעשו כאן ב-6 שנים האחרונות שבגלל אהבות או שנאות כאלה או אחרות לא התקינו תקנות, ולא הביאו להפעלת החוק אז אני רוצה שאת במקום שתקבלי את זה בדרך שאת מקבלת, תקבלי את זה בדרך ההפוכה.

סילבן שלום: שאנחנו באים לעזור לך, שבאים לתת לך הכלים, ולא באים לפגוע בך.

סילבן שלום: בדיוק ההיפך.

טובה בן ארי: אני מאוד שמחה חבר הכנסת סילבן שלום שאתה יד ביד איתי כי אני יד ביד איתך.

טובה בן ארי: כי אני עוד זוכרת.

טובה בן ארי: אמרתי זה מאוד חורה לי כי כן נעשים דברים ונעשים את זה ברמות שונות.

טובה בן ארי: ואם נלך לנושא, ואני דווקא אלך לשכבות החלשות יותר באוכלוסייה, כפי שאתה ציינת.

טובה בן ארי: ב-32 מפתנים בישראל משנה שעברה למשל לומדים את חוק זכויות התלמיד, לומדים את זכויות האזרח.

טובה בן ארי: אנחנו נעזרים שמה לא רק באנשי משפט, אנחנו נעזרים ב"אמנסטי" שזה ארגון בינלאומי שבודאי אתה מכיר את מעלותיו.

טובה בן ארי: אנחנו נעזרים יחד עם המפמ"ר למחול יחד עם יוקו אונו דרך אגב, היא שותפה גם לתוכנית.

טובה בן ארי: הנושא של הבנת החוק.

טובה בן ארי: אני חושבת שנכון שצריך להסביר את החוק, זה לא מספיק לתלות את הפוסטר.

טובה בן ארי: פוסטר הוא פיסת נייר שכתוב עליו החוק וצריכים להסביר את התקנות.

טובה בן ארי: ואני רוצה לציין שבתקנה של הרחקה, שנחקק ב-2002, יש את הנושא שלא היה קודם לכן, הנושא שאם ילד מרחיקים אותו מבית ספר בגין איזה שהוא מעשה אלימות חמור עדיין אנחנו חייבים למצוא לו מסגרת חינוך חלופית כדי שהוא יסיים 12 שנות לימוד.

טובה בן ארי: אני חושבת שזה מאוד חשוב לציין את זה.

טובה בן ארי: ואגב כשהכנסתי את זה לאתר האינטרנט, רק שתדע, הרבה מנהלים גידפו אותי ואיחלו לי איחולים מאוד נעימים.

מיכאל מלכיאור: הדברים גם כתובים למי שרוצה לקרוא, יש את המ.מ.מ.

מיכאל מלכיאור: והדברים כתובים בפירוט.

מיכאל מלכיאור: כל הדברים עד עכשיו הם כולם מוזכרים במ.מ.מ..

מיכאל מלכיאור: יש גם שמה את חצי הכוס המלאה בתוך המ.מ.מ..

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: רונית בבקשה.

רונית תירוש: יש שני נדבכים.

רונית תירוש: האחד זה להתקין תקנות, אני לא אופטימית שזה יקרה.

רונית תירוש: לא הותקנו תקנות מסיבות שידועות לחבר הכנסת סילבן שלום.

סילבן שלום: מהסיבות הלא ענייניות.

רונית תירוש: לא ענייניות.

יהודה עשהאל: אנחנו ביקשנו מהשרה בתחילת הקדנציה שלה, בפגישה שהייתה לנו איתה להתקין.

מיכאל מלכיאור: ומה קרה?

רונית תירוש: והיא לא תתקין.

סילבן שלום: מה זה היא לא תתקין?

סילבן שלום: היא חייבת על פי חוק להתקין.

סילבן שלום: נלך איתה לבג"ץ ונביא אותה או שנביא אותה לכאן לעמוד הקלון.

סילבן שלום: מה זה היא לא תתקין?

סילבן שלום: מה זה הדברים האלה?

רונית תירוש: אני ארשה לעצמי לומר שזו השערה שלי, הלואי ואני אתבדה.

רונית תירוש: אבל מאחר וארגוני המורים- - -

סילבן שלום: היא חייבת להתקין.

סילבן שלום: אם לא היא תבוא לכאן והיא תסביר למה היא לא מתקינה אחרת נלך לבג"ץ.

רונית תירוש: סילבן אולי אני סתם הוזה.

רונית תירוש: אני חושבת שבגלל התנגדות נמרצת של ארגוני המורים השרה היא לא תיאות להתקין תקנות.

רונית תירוש: יחד עם זאת, וצריך לטפל בזה, כמו שזה לא בסדר שלא הותקנו קודם אני מכה על חטא אבל זה לא היה בסמכותי.

רונית תירוש: זה בסמכות שר.

רונית תירוש: אבל כן בסמכותי כמנכ"לית היה להוציא הנחיות במסגרת חוזר מנכ"ל ובמסגרת הזו השתדלתי כמיטב יכולתי להתאים הנחיות לתקנות עצמן שצריכות היו להיות מותקנות.

רונית תירוש: על מה אני מדברת ופה הייתה לי בעיה קשה מאוד מול יועצת משפטית של המשרד.

רונית תירוש: רציתי את המינימום למשל שבכל בית ספר תהיה מועצת תלמידים.

רונית תירוש: זה הגוף המינימלי שיכול לייצג תלמידים ואולי לשמור על זכויותיהם ועל פי הפרשנות של היועצת המשפטית כיתות י"א י"ב לא היו מחוייבות אפילו לא מועצת תלמידים, שזה בעיני שערוריה.

רונית תירוש: אגב, אני עכשיו עובדת על חוק חינוך חובה עד י" ואני מקווה שזה קצת ייתר את כל המעקפים שעושים המשפטים.

מיכאל מלכיאור: מעלים את זה עכשיו, יש לנו הצעה משותפת.

יהודה עשהאל: זו פרשנות מוטעית לחוק חינוך חובה שזכויות לא חלות עליהם בתור תלמידים.

יהודה עשהאל: הם מוגדרים תלמידים גם אם ממשיכים למרות שהם לא חייבים.

רונית תירוש: הדבר השני שאני רציתי להזכיר שבשם החופש האקדמי אתה לא יכול לכפות על תוכנית לימודים במכללות מקצוע או פרק או נושא כזה ואחר.

רונית תירוש: יחד עם זאת פניתי לכל המכללות להכשרת מורים וביקשתי, אני יודעת שחלק מהם כן יישמו את זה וחלק לא.

רונית תירוש: אז אולי כשיהיה חוק ותהיינה תקנות אז כן אפשר יהיה גם לכפות, אולי אני לא בטוחה, בשם החופש האקדמי.

אתי בנימין: כבוד האדם.

אתי בנימין: בכדי שאנחנו שהילדים שלי ילמדו מה זה כבוד האדם אנחנו צריכים להיות אלה שקודם כל נלמד לכבד אותם.

אתי בנימין: לא יכול להיות שאנחנו נדרוש מהם מבלי לתת להם דוגמא אישית.

אתי בנימין: אומרת טובה, נתלים פלקטים בבית הספר.

אתי בנימין: חברים, הפלקטים לא נתלים בבית הספר.

אתי בנימין: הם נשלחים לבתי הספר הם לא נתלים בבית הספר.

אתי בנימין: אני משוחחת עם מנהלים אומרים לי למה צריך מועצת תלמידים?

אתי בנימין: אין צורך במועצת תלמידים.

אתי בנימין: שלא לדבר על עשרות פניות שאני מקבלת כל שנה במהלך חופשת הקיץ של תלמידים שנזרקים מבתי הספר.

אתי בנימין: נזרקים.

אתי בנימין: אף אחד לא עושה להם וועדת שימוע, אף אחד לא מתייחס אליהם וגם שכבר אני מאלצת את בית הספר לעשות וועדת שימוע אז או.

אתי בנימין: קי זה רק בשביל הפרוטוקול ולא קורה עם זה שום דבר.

יהודה עשהאל: אתה מקבל זימון לוועדת ערר יום לפני שהיא קורית.

אתי בנימין: נכון.

אתי בנימין: וזה מצב שלא יכול להיות דבר כזה.

אתי בנימין: לא יכול להיות שירחיקו תלמיד מבית הספר, מבלי להקשיב לו, מבלי לתת לו את הזכות, מבלי שהילד ידע את הזכויות שלו.

אתי בנימין: אמרה כאן רונית קודם, ונכון, ארגוני המורים מתנגדים לדבר הזה.

אתי בנימין: הילדים לא צריכים את הפנקס.

אתי בנימין: הילדים מספיק חכמים בכל אתר אינטרנט, בכל מקום הם יודעים הם רואים את הזכויות שלהם והם יודעים בדיוק מה הזכויות שלהם.

אתי בנימין: הם לא זקוקים לפנקס הזה.

אתי בנימין: אנחנו נעשה איזה שהוא מהלך בכדי לומר להם מה הזכויות שלהם, ללמד אותם.

אתי בנימין: אני מברכת את רונית על הצעת החוק שלה ואני מקווה שזה יעבור.

מיכאל מלכיאור: הצלחת להגיד דברים מאוד ברורים, בזמן מאוד קצר.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לך.

נעמי ריפתין: קודם כל אני רוצה לומר לכולם שנעשו פה הכללות שכואבות לי קודם כל המורה.

נעמי ריפתין: אני מדברת פה כמורה.

נעמי ריפתין: וגם בתוקף התפקיד שלי, רוב רובם אין לי סטטיסטיקות וחבל שאין לנו נתונים.

נעמי ריפתין: רוב רובם של המורים ורוב רובם של המנהלים מכבדים את התלמידים, לא רוצים לזרוק את התלמידים, לא משפילים את התלמידים.

נעמי ריפתין: אני מאוד מכבדת את זכויות התלמיד.

נעמי ריפתין: מאיפה נבעה ההתנגדות שלי, אני עכשיו מדברת כמורה בשטח לחוסר סיפור של זכויות התלמיד, אני לא נגד זכויות התלמיד אני בעד.

נעמי ריפתין: קודם כל הייתה מן גישה ומגמה של המשרד בקדנציה הקודמת התלמיד במרכז, הילד במרכז והיו לזה גם השלכות חינוכיות לא נכונות.

נעמי ריפתין: זה היה מן נדבך נוסף של זכויות תלמיד.

נעמי ריפתין: נוסף לזה אנחנו עובדי המשרד.

נעמי ריפתין: איפה חוק זכויות המורים?

נעמי ריפתין: איפה הזכויות שלנו?

נעמי ריפתין: זה יצר מן הרגשה של התנגדות בתור מורים.

נעמי ריפתין: זכויות תלמידים, גם זכויות מורים.

נעמי ריפתין: חובות תלמידים, חובות מורים.

נעמי ריפתין: מפה נבעה ההתנגדות.

מיכאל מלכיאור: אתם לא חושבים שהתלמידים במרכז?

יהודה עשהאל: המורים מוציאים חוברת בתחילת כל שנה זכויותיך, שבה מפורטות כל הזכויות שלהם.

נעמי ריפתין: זכויותיך זה רק איגוד מקצועי, זה רק תקנות של השכר.

מיכאל מלכיאור: נעמי, את לא חושבת שהתלמידים צריכים להיות במרכז מערכת החינוך?

מיכאל מלכיאור: לא, זה דבר פשוט די מעניין שאת אמרת פה.

מיכאל מלכיאור: בגלל התבטאות שלך יש את האי הבנות כלפי מהי גישת המורים.

נעמי ריפתין: לא, אני אסביר לך.

נעמי ריפתין: בודאי אני באה ללמד בבית ספר בכדי לחנך את הילד ולהגיע אל הילד.

נעמי ריפתין: לצערי עם 40 ילדים בכיתה אני לא כל כך מגיעה לילד.

נעמי ריפתין: אני חושבת שהייתה גישה חינוכית גם של ההורים וגם של החברה איפה שהוא, אני מדברת על הצד החינוכי הפילוסופי שהילד שולט בכל.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא ניכנס לכל הנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: כל הנושא הזה הוא נושא רחב.

נעמי ריפתין: אני בעד זכויות התלמיד.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להבין ממך.

מיכאל מלכיאור: מה שאת אומרת בשם הסתדרות המורים פה, את אומרת שאתם תתמכו, תתנו את מלוא התמיכה לפרסום ולהרחבה ולהכשרה ולהבנה של חוק זכויות התלמיד?

נעמי ריפתין: בהחלט.

נעמי ריפתין: אנחנו רוצים שיהיה גם חוק זכויות המורה.

מיכאל מלכיאור: זה לא קשור.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: זו הייתה אמירה מאוד חשובה לכן הוסרה ההתנגדות להתקין את התקנות וכל הדברים מצד הסתדרות המורים.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שזה חשוב מה שאת אמרת כי זה יקל על המשרד עכשיו להתקין את התקנות.

נעמי ריפתין: אבל ארגוני המורים קושרים את זה.

נעמי ריפתין: אל תשנה את דבריי, קושרים עם זה גם עם זכויות המורה.

סילבן שלום: הם לא יכולים לקשור יישום של חוק.

סילבן שלום: חוק זה חוק.

סילבן שלום: כל עוד אין חוק של מורים, יש חוק אחר.

סילבן שלום: החוק הזה חייב להיות מיושם.

סילבן שלום: מנהל חייב לתלות את חוק זכויות התלמיד בלוח המודעות.

סילבן שלום: זה כתוב בחוק.

טובה בן ארי: ב- 2004 היה תיקון לחוק זכויות התלמיד שצויין שם, במטרה, בהגדרה הראשונה על הנושא של כבוד עובד הוראה.

עמר רוגובסקי: יש לי שתי סוגיות שאני רוצה להעלות.

עמר רוגובסקי: דבר ראשון, הגברת אתי אמרה, רציתי לבקר את הדברים שלך.

עמר רוגובסקי: אמרת שהמערכת מפרסמת את הזכויות של התלמיד באתרי אינטרנט ובכל מיני מקומות.

עמר רוגובסקי: עכשיו, אני חושב שזו החובה של המערכת ליידע לא להגיד.

עמר רוגובסקי: אם את מפרסמת באינטרנט אז את אומרת לתלמיד יש את זה באינטרנט, אתה רוצה תחפש.

עמר רוגובסקי: אני חושב שזה בעצם זו לא פעולה אקטיבית.

עמר רוגובסקי: המערכת לא באמת באה, המורה לא מדברת אתך ואומרת לך את הזכויות שלך.

עמר רוגובסקי: אני גם מטעם יוניסף.

עמר רוגובסקי: סעיף מספר 30 באמנה לזכויות הילד מדגיש כי עלינו לכבד את דתו, מסורתו ותרבותו של כל אדם.

עמר רוגובסקי: בעקבות חוויותיי במחנה סידס אוף פיס, בארצות הברית, למדתי רבות על הצד השני ואין לי ספק שאותם מפגשים נוער בגילי תורמים רבות לפיתוח סובלנות.

עמר רוגובסקי: כאן אני מדבר בעיקר על סובלנות בין העמים.

עמר רוגובסקי: בנוסף אני פעיל בחיי קהילה ומתמודד על תפקיד היושב ראש של מועצת תלמידים.

עמר רוגובסקי: מאז כניסתי לבית הספר "היובל" קיבלתי שיעורים בנוגע ליוניסף ופעילותו.

עמר רוגובסקי: הנושאים שהורחבו הם יום האיידס הבינלאומי, זכויות הילד, זכויות האדם ושמונה מכללות הפיתוח לשנת 2015.

עמר רוגובסקי: בתיכון "היובל" מלמדים את עקרונות הדמוקרטיה ומקיימים דיונים בסוגיות אקטואליות.

עמר רוגובסקי: אחת ממסורות התיכון, השתתפות בתוכנית סימולציה של האו"ם, מודיו יונייטד ניישנס.

עמר רוגובסקי: השנה נפל בחלקי הכבוד לייצג את בית הספר כאשר נייצג את ירדן.

עמר רוגובסקי: יוניסף נוסדה למען רווחתם של ילדי אירופה לאחר מלחמת העולם השנייה.

עמר רוגובסקי: היא הייתה אמורה לפעול תקופה קצרה בלבד.

עמר רוגובסקי: היום, 60 שנה לאחר היווסדה, אנו רואים כי תפקיד הקרן עדיין חיובי.

עמר רוגובסקי: אתמול היה 60 שנה לקרן יוניסף.

עמר רוגובסקי: כולי תקווה שיום אחד כל ילדי העולם יזכו לחיות בסביבה בטוחה, שתעניק להם את כל הזכויות המגיעות להם משום שהנתונים מראים כי ל- 425 מיליון ילדים אין גישה למי שתיה זמינים.

עמר רוגובסקי: אני חושב בנוסף שכל ילד מגיע לו חינוך ראוי ונגיש וטיפול רפואי הוגן.

עמר רוגובסקי: אלו הן גם מטרות הפיתוח של המילניום לשנת 2015.

עמר רוגובסקי: לעיתים אני קורא בעיתון על כך שאלפי ילדים בישראל נמצאים מתחת לקו העוני.

עמר רוגובסקי: לכן, יש בישראל עוד מקום לשיפור בתחום זכויות הילד.

עמר רוגובסקי: אני מקווה להוות דוגמא לתלמידים נוספים בעירי ובארצי משום שאני זקוק לשיתוף פעולה עם בני הנוער הישראלי.

עמר רוגובסקי: אנחנו מאמינים כי אנחנו מנהיגי העתיד ויש לנו את הכוח להשפיע ולשנות.

עמר רוגובסקי: תודה רבה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים, אני אומר את זה בשם כל וועדת החינוך, רוצים לברך את יוניסף.

מיכאל מלכיאור: עבודה אדירה שעושים בתחום החינוך, בתחום הדיאלוג, בתחום הבנת מצוקת הילד וזכויות הילד בכל רחבי העולם וגם ישראל פעילה במספר מישורים עם יוניסף ואת הנציגה ועומדת בראש קרן יוניסף.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מכירים הרבה שנים גם מהוועדה לזכויות הילד, פה בכנסת, אני מבקש ממך מאוד קצר ואחר כך נקבל את המסקנות.

סילבן שלום: פרסום עולמי.

סילבן שלום: כשקבוצת הכדורגל של ברצלונה החליטה לשים על החולצות יוניסף.

סילבן שלום: הם לא מוכנים שתהיה להם שום חסות.

סילבן שלום: זאת הקבוצה היחידה בעולם שלא מוכנה למכור את החולצות לחסות והשנה בגלל יובל ה-60 הם שמו יוניסף וזה עושה פרסום אדיר בכל העולם.

רינה יצחקי: אני רוצה לברך על ההזדמנות הזאת.

רינה יצחקי: אני חושבת שאין כמו יוניסף דוגמא ומופת לארגון וקרן שנאבקת על זכויות אדם.

רינה יצחקי: זכויות אדם של ילדים, שהם הקבוצה החלשה ביותר בכל חברה בכל התרבויות ובכל החברות לצערי.

רינה יצחקי: מהי יוניסף?

רינה יצחקי: יוניסף קמה כפי ששמעתם מעומר ב- 1946 והיא קמה כדי להגיש עזרה מידית לילדים פליטים, שהסתובבו במיליונים ברחבי אירופה כולל ילדים יהודים ניצולי שואה.

רינה יצחקי: ואפשר היה בשלוש מילים שזה יוניסף.

רינה יצחקי: אבל זה נורא פשטני.

רינה יצחקי: זה בדיוק יוניסף.

רינה יצחקי: ארגון, קרן שנאבקת לכך שילדים יוכלו לחיות, יוכלו להיות בריאים, שלא יפגעו בהם לרעה ואנחנו רוצים להשפיע.

רינה יצחקי: היה לי הכבוד, אני נורא מקצרת, להיבחר לפני כמה חודשים לוועדה בינלאומית לחינוך של יוניסף.

רינה יצחקי: ואני רוצה להגיד לכם שיושבים שם אנשים ממדינות רבות, בוועדה המיוחדת רק 8 מדינות שפעם ראשונה שיש נציגות של ישראל בוועדה הזאת והדיונים הם בפירוש על איך, זה מאוד רלוונטי לדיון הקודם, איך להכניס את אמנת זכויות הילד למיין סטרים של מערכות החינוך.

רינה יצחקי: איך לעשות את זה כחלק אינטגרלי של כל הכשרה של אנשי חינוך, פסיכולוגים, עובדים סוציאליים, כל מי שנוגע בילדים.

רינה יצחקי: רופאים, משטרה.

רינה יצחקי: אין לנו שום דבר אחר, ויוניסף מפתחת חומרים, תוכניות לימודים בשביל לקדם את הדברים האלה.

רינה יצחקי: אז זה יוניסף.

רינה יצחקי: אני רוצה לשתף אתכם בחוויה מאוד מיוחדת שהשתתפתי בה כנציגה של מדינת ישראל.

רינה יצחקי: באו"ם 2002 הייתה עצרת מיוחדת של האו"ם בשביל ילדים ועם ילדים.

רינה יצחקי: שלושה ימים ילדים, רק ילדים.

רינה יצחקי: לא הכניסו לשם מבוגר אחד לרפואה.

רינה יצחקי: שלושה ימים רק מי שעזר להם להפעיל את המכונות היה שם.

רינה יצחקי: ילדים, ילדים, ורק ילדים והם באו והילדה הזו שאתם רואים פה, אני צילמתי אותה, דיברה מהכיסא הזה פה מהדוכן למטה שרגע קודם דיבר קופי ענאן והביאה את הדברים שהיו לילדים להגיד.

רינה יצחקי: ומה היה להם להגיד?

רינה יצחקי: הם פרשו או תרגמו את אמנת זכויות הילד בשפה שלהם והם אמרו אנחנו רוצים עולם מתאים לילדים.

רינה יצחקי: העולם מתאים לילדים נוסח בשמונה דברים שהם גם נקראים מטרות המילניום והילדים התחייבו לעשות מעקב אחרי ראשי המדינות ואחר הארגונים ואחר משרדי החינוך וכל מי שאחראי לראות באיזו מדינה באיזה מידה המדיניות אכן מתממשת.

רינה יצחקי: אני הבאתי פה כמה דברים קטנים.

רינה יצחקי: נתון פה 850 מיליון בני אדם אנאלפאביתים.

רינה יצחקי: ואני שואלת ועונה, שאלה רטורית, האם זה נתון על ילדים 850 מיליון בני אדם אנאלפאביתים?

רינה יצחקי: מה אתם חושבים?

רינה יצחקי: 850 בני אדם מגדלים ילדים וכשהם אנאלפאביתים הילדים שלהם הם קורבן למצב הזה.

רינה יצחקי: זו אמא שאינה יודעת לקרוא מה כתוב על בקבוק תרופה, לא יודעת לעזור לילד בבית ספר ועוד ועוד אתם יכולים לנחש.

רינה יצחקי: יוניסף יש לה המון מטרות ואילו היה לי זמן אני יכולה להזמין אתכם לערב צ'יזבט על יד המדורה על מיליון סיפורי יוניסף בכל העולם.

רינה יצחקי: הצלה, תמיכה, הדרכה What ever.

רינה יצחקי: אבל כל שנה או כל חמש שנים קובעים חמש מטרות עדיפות לפי המחקרים שיוניסף מקיימת.

רינה יצחקי: כשהיא מגלה שיש בעיה, שהיא במצב מאוד מאוד חמור יש דינמיות של המטרות וזה עולה לראש הסיפור.

רינה יצחקי: כמובן שיוניסף רואה את החינוך כדבר הכי מרכזי והכי חשוב אין יותר חשוב ממנו כדי להוציא ילדים ממעגל העוני וכדי שהם גם יוכלו להבין את זכויותיהם.

רינה יצחקי: מילה אחת לדיון הקודם אבל קשור לזה.

רינה יצחקי: לא מספיק לידע.

רינה יצחקי: לא מספיק לשים פוסטר אפילו בכל כיתה ועל כל שולחן תלמיד.

רינה יצחקי: זאת מהפיכה תודעתית תרבותית ממדרגה ראשונה.

רינה יצחקי: מילד שהוא רכוש הוריו וקורבן לכל מניפולציה אפשרית לילד שהוא נושא זכויות.

רינה יצחקי: את הדבר הזה לא מנחיתים בפוסטר יפה.

רינה יצחקי: טוב שיש פוסטר יפה וטוב שיש פנקס וטוב שעושים כל דבר כי זה צעדים בדרך אבל גם המורים הם לא אשמים כי גם הם לא יודעים במה מדובר ולכן כל המאבק הזה הוא מאבק שמבוסס על בורות יוצאת מן הכלל בתחום הזה ואי הבנה למושג עולם של זכויות או תרבות של זכויות.

רינה יצחקי: ותרבות של זכויות כולם בעד כולם.

רינה יצחקי: זכות אדם היא זכות אדם וילד הוא אדם ואישה היא אדם ומורה הוא אדם ויש לנו כל מיני, יש גם זכויות בלתי מותנות אז אולי אפשר להגיד את זה.

רינה יצחקי: אני חושבת שכמו שלא דורשים מתינוק שהוא ימלא איזה שהם חובות כך גם זה.

רינה יצחקי: אני שוב חוזרת על המגוון העצום, יוניסף זה לא ארגון צדקה.

רינה יצחקי: יוניסף עובד בצורה מאוד מיוחדת שהוא בארצות העשירות, הוא מחולק לשתי חטיבות, המדינות המתועשות שאנחנו משנת 67 שייכים למתועשות, אוספים את הכסף מגייסים את המשאבים, את הידע את כוח האדם שהולך כמובן למדינות ולמקומות שזקוקים לדברים האלה.

רינה יצחקי: יוניסף פועלת בשני דגלים.

רינה יצחקי: הדגל המעשי הקונקרטי בשטח.

רינה יצחקי: תרופות, אוהלים,רופאים, בתי חולים והדגל שהוא בא לתת את החזון את הרעיון של תרבות של זכויות.

רינה יצחקי: איך זה התחיל כבר שמעתם.

רינה יצחקי: הייתה מלחמת עולם.

רינה יצחקי: יוניסף הוא הארגון היחיד בעולם כמעט, בגודל כזה ועם כוח כזה שיש לו כי הוא זרוע של האו"ם

מיכאל מלכיאור: ינוסיף נוסדה כבר ב- 1945 לא?

רינה יצחקי: מיד לאחר המלחמה, לקח כמה חודשים.

מיכאל מלכיאור: לא היה משהו ב- 1945?

רינה יצחקי: היה אונר"א, לא האונר"א של היום.

רינה יצחקי: דרך אגב הקים אותו רופא יהודי פולני ד"ר לודוויג רייצ'מן או רייכמן במקור.

רינה יצחקי: אחר כך באמריקה הוא נהייה רייצ'מן.

שירה שוודרון: זה שאתם נותנים לנו לדבר קודם כל ומקשיבים לנו אתם פועלים לפי סעיף מספר 12 באמנה לזכויות הילד.

שירה שוודרון: ואני באה מתיכון "היובל" בהרצליה.

שירה שוודרון: אנחנו לומדים שם על יוניסף ועל הפעילויות שלו ועל זכויות הילד ועל מה המצב הכללי של הילדים בעולם, בשיעורי חינוך ובשיעורי אנגלית ויש גם את המילניום דיוולופמנט גולז שזה 8 המטרות של יוניסף, ששואפים בעצם לממש אותם ב- 2015.

שירה שוודרון: אנחנו שלושתנו פה אנחנו חושבים שאנחנו יכולים לשנות לטובה, כי בעצם אנחנו העתיד פה ודור ההמשך.

מיכאל מלכיאור: אתם לא רק העתיד, אתם ההווה.

מיכאל מלכיאור: זה חשוב להגיד.

שירה שוודרון: אני מקווה שב- 2015 רוב מטרות המילניום יתממשו וביניהם גול 1 ו-2 שהם לחסל עוני ורעב בקרב ילדים ולהשיג חינוך יסודי לכל ילד.

מיכאל מלכיאור: בואו נקבל את ההחלטות כדלהלן.

מיכאל מלכיאור: קודם כל כלל הנושא של זכויות האדם במדינת ישראל הוא נושא שחשוב לטפח בכלל המערכת החינוכית.

מיכאל מלכיאור: לטפח של כלל גם המשתתפים במערכת וגם הלא משתתפים במערכת, דבר חיוני להכניס בצורה הרבה יותר יסודית במערכת החינוכית וחשיבה החינוכית במדינת ישראל ואנחנו נעודד מאוד את המשרד להכין תוכניות ולבשר לנו עליהן כדי לעודד את המגמה הזאת הכללית.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לברך את יוניסף על ה- 60 שנה, על הפעילות פה בארץ ועל הפעילות ברחבי העולם.

מיכאל מלכיאור: שוב, אני חושב שזה דבר שחשוב לשתף את כלל ילדי ישראל בפעילות של יוניסף גם במגזרים השונים של החברה הישראלית, בדיאלוג של החברה הישראלית ויש הרבה מאוד משתתפים, פעם לפני השואה בזמן השואה אנחנו היינו העם היהודי, היה קורבן, הקורבן של העולם או העולם שפשע או העולם ששתק.

מיכאל מלכיאור: היום אנחנו חלק מהעולם.

מיכאל מלכיאור: זה אחד מההישגים בזה שיש לנו מדינה משלנו.

מיכאל מלכיאור: ואנחנו חלק מהעולם זה גם מחייב אותנו להיות שותפים לכל המגמות הטובות שיש בעולם.

מיכאל מלכיאור: להיות שותפים פעילים.

מיכאל מלכיאור: יש תחומים אחדים שאנחנו אכן עושים את זה אבל בכל המאבק בעוני, במאבק באפשרות לתת לכל ילד חינוך בעולם וכל המאבקים האלה היה חשוב אם היינו בחזית העולם כי זה חלק ממטרתינו כמדינה והאפשרות שוב שיש לעם היהודי כולל גם האזרחים הלא יהודים, הערבים הדרוזים במדינת ישראל, ביחד להיות חלק מהמאבק הזה בעולם וכמובן קודם כל לנקות את הבית ולסדר את הבית שפה יהיה לנו בית זה, ואני רוצה שתעבירי רינה יצחקי וכל האנשים שלך וכל הצוות שלך עבודה התנדבותית אני יודע אדירה ותעבירי את הברכות של וועדת החינוך בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: לגבי הנושא של זכויות התלמיד הספציפית שדיברנו על זה היום.

מיכאל מלכיאור: קודם החצי כוס המלאה, כפי שפתחתי גם לשבח מאוד את העבודה המסורה של טובה בן ארי וכל מה שהיא מנסה בלי תמיד שיהיה לה את הכלים האפשריים לעשות את זה להפיץ את הרעיונות בכל מקום.

מיכאל מלכיאור: אגב הרבה דברים שלא נזכרו גם היום כולל שותפות עם הטלויזיה החינוכית ותוכניות אחרות שאני במקרה הייתי שותף בהן בעבר, לעודד את הפעילות הזאת.

מיכאל מלכיאור: ויחד עם זה החצי הכוס הריקה שאני לוקח פה מאוד ברצינות.

מיכאל מלכיאור: אלף אנחנו דורשים ממשרד החינוך להתקין את התקנות כדי ליישם חוק.

מיכאל מלכיאור: זה שיש כמה תקנות שכן הותקנו ובזה מישהו חושב שיצא ידי חובה זה לא מקובל עלינו ואנחנו דורשים דרישה מוחלטת להתקין את התקנות הנחוצות כדי ליישם את החוק בכל מלואו כפי שהיה ראוי שיעשה כבר מלפני 6 שנים שהחוק חוקק.

מיכאל מלכיאור: הדבר השני, החוק הזה אפשר, כמו כל חוק, שזאת תהייה אות מתה ואפשר באמת ליישם על אמת.

מיכאל מלכיאור: על אמת זה דורש הפנמה של החוק בכל המערכות של החינוך, שקודם כל מתחיל בהכשרת המורים, בכל המוסדות להכשרת מורים צריך ללמד את החוק, ללמוד את החוק כדי שהמורים ידעו אחר כך מה הם מחויבים ומה זכויותיהם גם בעניין הזה וגם חובותיהם.

מיכאל מלכיאור: אחר כך בהשתלמויות מורים, השתלמויות מנהלים.

מיכאל מלכיאור: לא פיילוטים, אלא ליישם את זה בכל מקום שיש חינוך בישראל.

מיכאל מלכיאור: בבתי הספר, שבאמת יהיה במקום בולט בבית הספר אבל שוב לא רק זה.

מיכאל מלכיאור: שיהיה שיח של בית ספר על הנושא.

מיכאל מלכיאור: שיח של המנהלים, שיח של המורים עם התלמידים ביחד.

מיכאל מלכיאור: וזה גם יעגן, לכן לא יראו את זה המורים כאיום אלא להיפך, יראו את זה כחלק מהווי של שותפות של בית ספר שותפות חינוכית אמיתית של בית ספר, שלא צריך לפגוע לא במשמעת ולא בשום דבר שצריך לפגוע בזכויות המורה.

מיכאל מלכיאור: זה לא עומד זה כנגד זה.

מיכאל מלכיאור: להיפך.

מיכאל מלכיאור: הדבר הזה חייב לבוא לידי ביטוי בצורה הרבה יותר יסודית ממה שזה בא לידי ביטוי עכשיו ולכן אנחנו חושבים שראוי שהדבר הזה יחול מעכשיו, אם זה לא חל כבר לפני זה אז לפחות מעכשיו ואנחנו נקבל חזרה תוך 30 יום ממשרד החינוך איך חושבים גם להתקין את התקנות ומה עושים כדי להפיץ מעבר להפצה פסיבית, להפיץ אקטיבית את החוק ויישום החוק, להפנים את זכויות התלמיד בכל המערכות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו דורשים גם ממשרד החינוך לגבש את הטכניקה כדי שכל התלמידים ידעו, למשל תלמידים, אלו באמת המקרים הקיצוניים כמו שצויין, אבל תלמידים שהרחיקו אותם מבית הספר ואפילו הרחיקו אותם לצמיתות מבית הספר שכל תלמיד ידע, ואנחנו רוצים לדעת איך המשרד מבטיח שכל תלמיד יודע את זכויותיו במקרה הקיצוני הזה וגם את זה אנחנו דורשים תשובה תוך 30 יום ממשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו גם דורשים ממשרד החינוך להחיל את החוק הזה כבר עכשיו על כיתות י"א, י"ב.

מיכאל מלכיאור: לא משנה עכשיו שמבחינת היועצת המשפטית של המשרד שזה יהיה לפנים משורת הדין, לא איכפת לי, אבל אנחנו סבורים חד משמעית שה הדין ואין גם שום, ודאי לא יכולה להיות לה שום בעיה שהדבר הזה ייושם בכיתות י"א י"ב זאת ודאי הייתה כוונת המחוקק.

מיכאל מלכיאור: שמענו את זה גם היום ולכן אנחנו דורשים חלות החוק בכל הכיתות בבתי הספר.

מיכאל מלכיאור: זה כמובן יוקל כשנחוקק את כלל החוק של לימוד חובה חינם גם בכיתות י"א י"ב, אבל אין שום סיבה לחכות עם היישום של החוק הזה בשתי הכיתות הללו עד שזה יקרה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שאלו הדברים העיקריים שדיברנו עליהם.

מירב ישראלי: בעניין של הי"א י"ב רק רציתי להגיד שזאת פרשנות שמבוססת על מילות החוק שכתוב בית ספר רשמי כשי"א י"ב הם לא בית ספר רשמי אבל יש גם אפשרות לשרה להוציא צו שמכיל את, יש גם פתרון בתוך החוק גם לפי הפרשנות שלהם להחיל את הי"א י"ב.

סילבן שלום: אף אחד לא התכוון לזה.

סילבן שלום: אף אחד לא העלה את זה במהלך החקיקה, זה לא עלה אפילו במילה אחת במשך שנה של דיונים.

סילבן שלום: אף אחד לא אמר שרשמי י"א י"ב.

סילבן שלום: הדבר הזה פשוט הומצא לאחר מכן.

סילבן שלום: אולי זה נשאר במגירה שלהם כדי שהם ישתמשו בו לאחר מכן.

סילבן שלום: יכול להיות.

סילבן שלום: אבל זו פרשנות מעוותת של החוק.

מירב ישראלי: בעקבות הפרשנות הזאת אני אומר שבכל הצעת חוק שאנחנו עושים עכשיו אנחנו כותבים במפורש י"א י"ב.

מירב ישראלי: רק בגלל הפרשנות הזאת.

סילבן שלום: בסדר.

סילבן שלום: אבל אני אומר אז זה לא היה תכלית החקיקה.

סילבן שלום: זאת לא הייתה כוונת המחוקק.

סילבן שלום: אני יודע את זה כי אני חוקקתי ולא הייתה כוונת וועדת החינוך.

מירב ישראלי: מכיוון שי"א י"ב הם חלק מבית הספר שעד י' הוא רשמי ההנחה הייתה שזה יחול גם עד י"א י"ב ואחר כך ניתנה הפרשנות.

סילבן שלום: אז אני חושב שמה שאמר היושב ראש הוא דבר אלמנטרי, להחיל את זה על י"א י"ב.

יהודה עשהאל: לחוק ההסדרים לא התייחסתי.

מיכאל מלכיאור: אני לא התייחסתי לחוק ההסדרים כי יש לנו דיון בשבוע הבא ואנחנו נצטרך לטפל בזה.

יהודה עשהאל: ולבתי הספר החרדים והממלכתי דתי.

מיכאל מלכיאור: הממלכתי דתי זה חלק.

יהודה עשהאל: הוא חל עליו אבל זה לא מה שקורה בשטח, מבחינת מועצת תלמידים לפחות.

מיכאל מלכיאור: אז אני אוסיף מילה כשאנחנו נקבל את הדיווח חזרה תוך חודש נקבל את זה כלפי החלות של החוק בכל המערכות הרשמיות במדינת ישראל, אני הייתי רוצה גם המערכות הלא רשמיות, לצערי זו הפשרה שנאלצו לעשות בחקיקת החוק ואני לא יכול, אבל ודאי בממלכתי דתי אין שום ספק שזה צריך לחול במלואו.

טובה בן ארי: אני רוצה רק להגיד משפט אחד.

טובה בן ארי: השרה שלנו בצד אחד עם הפיקוח כמובן ועם מועצת תלמידים רוצים להמשיך ולהעצים את התוכנית שאנחנו קוראים לזה "בונים הסכמות בחינוך" וזה מתחבר למה שכבודו דיבר, הורים מורים וילדים יושבים ביחד ודנים על הדרכים ליישום חוק זכויות התלמיד.

טובה בן ארי: תודה.

מיכאל מלכיאור: אז אנחנו נשמח שהתוכנית הזאת שבונים הסכמות בחינוך ודאי מתאים לרוח גם של יוניסף וגם הדברים שאנחנו דיברנו עליהם גם מצד המורים וגם מצד התלמידים, ארגוני זכויות האדם, אז אני מוסיף את זה להחלטה ומודה לכולכם.